SPECIELL ASSOCIATIONSBESKRIVNING 



75 



Bottenskiktet består huvudsakligen av Sp/iagna. framför allt 6". Warn- 

 storfii, dessutom en del Astrop/iylliini-&rier, Hypnum triclwides, Paludella 

 squarrosa m. fl. 



Det ängsartade Spliagiiitm-]i'årre\. fordrar riklig tillgång på mineral- 

 ämnen, framför allt säkerligen kalk. Jag har endast varit i tillfälle iakttaga 

 detsamma vid två tillfällen, nämligen på två närbelägna myrar vid Knaften 

 i Lycksele socken. Av vegetationen att döma (Cypripediuvi Calceolus, 

 Eriopiwrnin latifoliuDi m. fl.) torde här finnas en lokal kalkförekomst. 



Nu beskrivna Sp/tagiiinii-]<.'ä.ir har mycket stor likhet med den av 

 Toi.F (1897, s. 17) beskrivna sidvallsmyren. Denna karaktäriseras (1 c.) 

 av »en bottenmatta af starr med rikt strödda ängsgräs och örter af 

 mångahanda slag, så att hela bildningen efter sydsvenskt begrepp mera 

 erinrar om en äng än om en mosse». Skillnad ligger emellertid i botten- 

 skiktet. TOLFS sidvallsmyr saknar antingen alldeles sådant, eller också 

 finnes en gles matta av Auiblystegia (I. c.) eller understundom »en väl ut- 

 vecklad bottenmatta af brunmossor» (ToLF 1901, s. 140). TOLFS sidvalls- 

 myr^ skulle analogt med det ängsartade SphagHUiii-\ia.r[ei kunna benämnas 

 ängsartat AniblysUgiuiii-Va.rr. 



Tabell 16. 

 Ängsartat Sp ha g>tii iii-Vi-cr. 



1. Lycksele socken, Knatten, Bergsmvren; ifrågavarande parti starkt sluttande, c:a i 

 på 20 m. '"/' 19! 5- 



2. Lycksele socken, Knaften, starkt sluttande m\T invid Bergsniyren; lutning c:a i 

 på 15 m.; smärre tuvor med skogsvegetation finnas; torvens mäktighet 4,5 dm. ^°/' 1915- 



Örter och gräs: 



Actaea spicata 



Angelica silrestris 



Carex dioica 



» flava 



» rostraia 



» vaginata 



Cypripedhnii Calceolus 



Eqiiisetiivi fluviatile 



" Jiieinale 



» palustre 



» silvatictwt 



' »Sidvallsmyr» utbvtes av Tolf senare mot »örtrik starrm)'r» (Tolf 1898, s. 16), 

 »ängsmosse» (Tolf 1901, s. 140) och »ängskärr» (Tolf 190; a, s. 102). 



