SPECIELL ASSOCIATIONSBESKRIVNING 



associationer, vilket understundom har skett i litteraturen. På mellersta 

 Tysklands högmossar förekommer även C!/s/'/t/i!//n//-mosse i stor utsträck- 

 ning (Weber 1902; Paul 1910; Gross 1912; o. a.). 



Av Cajander (1913, s. 113) beskrives den under namn av »Kolk- 

 moore», som dock av denne forskare uppfattas såsom en grupp av »asso- 

 ciationer». Dessa senare ha identiskt lika sammansättning som de av 

 mig i Norrland iakttagna facies. Rhynchospora-x\k Ciispidatuvi-mosse har 

 jag emellertid ej observerat. 



I mitt undersökningsområde förekomma trenne facies av större be- 

 tydelse, nämligen : 



1. Sc/ieuc/isf/ya-Cs.cles, 



2. Carcx /i//u>S{i-(a.c'\es, 



3. Erioplionini z'agiiiatuiii-i2ic\es,. 



Facies i. Sc/ieHchzcria-rWi Citspidatuiii-mosse. 



Huvudgräset är SchcucJizcria paliisiris. 



Sc/u'!ic/izci-/a-^3.<z\QS är den inom området vanligast förekommande av 

 Cttspidatuvi-mossens facies. Även i Finland är den mycket allmän (Ca- 

 JANDER 1913, s. 115). Tab. 21: I — 8. 



Den av Sernander (1910, s. 11) från Örsmossen i Uppland be- 

 skrivna ^Scheuchzeria-Cuspidatum4orm&t\oneR.y> torde höra hit. 



Facies 2. Carex lintosa-xW Ciispidatiiin-mosse. 



Huvudgräset är Carex limosa; övergångsformer till föregående facies 

 finnas. 



Fuktigheten är något större i Ciiicx /iiiiosa-iacles än i Scheuchzeria- 

 facies. — Ar tämligen sällsynt inom området. Tab. 21: 9 — 11. 



Även andra, med nu nämnda facies besläktade utbildningsformer av 

 Cuspidatian-mossen kunna finnas. Så förekomma, såsom ovan redan an- 

 tytts, undantagsvis Caicw rostiafa-rik och Ericpliorum polystacIiion-x\^ så- 

 dan (jfr tab. 21: 12 — 14). Båda dessa äro dock så sällsynta inom området, 

 att jag här endast i förbigående omnämner dem. 



