SPECIELL ASSOCIATIONSBESKRIVNING 



'3' 



Facies 2. Betula iia>ia-x\V Fuscnm-mosse. 



Beiula nana är dominerande. Den når dock sällan högre frekvens 

 än »riklig» och blir, som förut nämnts, endast intill c:a 3 dm. hög. 



Av risen är i övrigt särskilt VacciniuDi uligmosum ofta i hög grad fram- 

 trädande. Man träffar också ej sällan övergångsformer till den odomika 

 Fuscu//i-mossen. Understundom påträffas sädana även till den Cn/f/ind-rika. 

 (jfr tab. 30:7—8)- 



Den Betula nanaxW-A. Fuscu m-mossen har oftast, liksom de senare 

 nämnda facies, utvecklats från den hjortronrika facies. 



Den är relativt vanlig inom området, dock mindre vanlig än Calhoia- 

 facies; detta i motsats till förhållandet längre norrut i Sverige, där på 

 myrarna Calliina oftast saknas och Betula nana spelar huvudrollen (NILS- 

 SON 1899, s. loi). 



1 C.\JANDERS (1913) system torde den Betula nana-x\\^:s. Fusiui/i-moi,- 

 sen närmast motsvaras av de till ^ S/>//agnum fuscuni-Weissmooxe» hörande 

 »Zwergbirkenwollgrasmoore» (I. c, s. 106), som i norra Finland spela en 

 betydande roll. 



TaM/ 2g. 



Fuscu !/i-n\osse. Betula ua ua-{ac\es. 



I. Björna socken, Nvliden, Tangmvren. De äldre tallarna c:a 200 år. V' 1915- 



2 och 3. Björna socken, St. Tällvattnet, Fl.irkniven (c:a 100 har;; 2 en best.inds- 

 analvs från myrens mitt, 3 en sådan närmare laggen. '■/; 1915. 



4. Björna socken, Klubben; mindre mvr, vars inre partier rag//iatuut-niosse, 

 laggpartierna fi/seuiu-mosse. */? 191 >. 



5. Anundsjö socken, Abosjö, myr SW om landsvägen. En 4 dm. hög tuva i dv- 

 kärr. Vs 191 3. 



'■ På kreatursspillning. 



