154 TREDJE KAPITLET 



Sernander 1910, s. 26 fF.) skilda typer av böljor efter orsaken till 

 deras utbildning.' De förefinnas säkerligen samtliga även i Norrland, ehuru 

 » Lebermoos-Schlenken» spela den ojämförligt största rollen. 



Om myren är sluttande, äro böljorna långsträckta, med huvudrikt- 

 ning vinkelrätt mot myrens lutningsriktning. Orsaken till detta är obe- 

 kant. Likadant synes emellertid förhållandet vara i mellersta Sverige, 

 varifrån v. PuST (v. PoST und Sernander 1910, s. 22) beskrivit lik- 

 nande böljor, vilka han dock, enligt min uppfattning oriktigt, benämner 

 »flarkar» (jfr s. 45). 



Exempel: Anundsjö socken, Öst.inbäck, Rödmyren. Myren är till stor del hölje- 

 J'/iscie//i-mosst. Från en hölja, klädd med Ci/sJ>/t/a/i/m-mosse, analyserades de övre 10 dm. 

 Torvens mäktigliet 2,4 ni. -'/.-. 1916. 



Profil: 



A. 25 cm. Ci/s/i/t/t!/u///'\uosstOi\\ 



V'x 10 cm. djup; .Sp/insriitnii covipactiim 4; 



» tenelluiii 2; 



, » Lindbergii 2; 



» Duseiiii 1 ; 



> ccntrah i ; 



Anihlvstcgiiim cix. fliiiiaiis i. 

 P.i 20 cm. djup: Spliagmiin ioiiipdctinn 5. 



B. 75 cm. /•'//' .i(«w-mosstorv. 



P.I 50 cm. djup: SpJiaomcm fiisiuin 5, mycket destruerad. 

 På 40 cm. djup: Spliasrniiin fiisiiiin 5 ; 



» angtislijuliiim 1 ; 



» coiiipactum i. 



På 90 cm. djup: SpliiJiriuiiii fusciiiii 5. 



B. Flarkbildniiig. 



Angående flarkars uppkomst föreligga i litteraturen åtskilliga teorier, 

 av vilka de viktigaste ha sina företrädare i NlLS.SON (1899), ANDERSSON 

 och Hesselman (1907) och Rancken (1912). 



1) Nilsson (i. c, s. 12S) anser, att de uppkommit på regressiv väg 

 ur mossassociationer. I ett par fall fann han också stubbar i flarkarna nära 

 ytan, .>bvilket med säkerhet visar att dessa uppkommit genom förstöring 

 af trädbevuxna mossar». Sanmia uppfattning bar CaJANDER (1904; 1913). 



2) Anders.SON och He.ssklman (1. c, s. 79) söka förklaringen i 

 vissa ytliga förskjutningar i torvlagren. De säga härom: »Torfven torde 



' Begreppet hölja omfattar ståndorten för skilda associationer; i detta fall närmast 

 Cuspiditlmii-mosst, i övrigt dock flark, J'iii://iii/i/»t-mosse etc. (jfr s. 99). Höljor liildas 

 vanligen endast i /^usi!/)//mosse. 



