ASSOCIATIONERNAS SUCCESSION I 57 



Utvecklingen går mot dyflark. Ar myren sluttande, uppdämmes vattnet 

 av strängarna/ och genom dessas fortsatta höjdtillväxt kunna sjöflarkar 

 uppkomma (jfr s. 47). 



Nu skildrade utvecklingsförlopp överensstämmer i väsentliga drag 

 med det av Kancken (1912) lämnade, vad flarkarna i norra Finland an- 

 går. Rancken (1. c.) vill ej benämna denna utvecklingsriktning frän d)'- 

 kärr (»starrkärr») till flark regressiv, utan talar i stället om en ohäm- 

 mad progressiv utveckling». Enligt min uppfattning är dock densanmia 

 regressiv i vanlig bemärkelse, låt vara att ett mosstäcke ej destrueras; 

 dock destrueras som nänmt dykärrets yttorvlager, och om förhållandena 

 äro lämpliga, går utvecklingen hän mot djtlark eller mot den mera hygro- 

 fila sjöflarken. — Exempel jiå primära flarkar äro de senare under revel- 

 flark-myrar (s. 1 70), liksom även två av de under flark-/",;?////;? .v//;//- mossar 

 (s. 171) omnämnda flarkarna. 



Sekundära flarkar. 



Dessa ha uppkommit från mossassociationer genom S/^/ing)i!iii!-\.'s.c- 

 kets avdöende och genom destruktion av yttorviagret. Som ovan (s. 40) 

 påpekats, är deras vegetation i stort sett densamma som i de primära 

 flarkarna. De bildas huvudsakligen från: 



1. Papillosmn-mosse, 



2. Ciispidatiii?i-mosse., 



3. F itscHiii-mosse. 



I. Papillosuni-iuosse — flark. 



Det är levermossor, som inleda flarkbildningen, huvudsakligen Ccp/ia- 

 lozia flnitans och Juugcruiania infläta. Dessa, som normalt ofta finnas 

 i Papillositiiimoisen, tilltaga i frekvens och döda Sphagnnvi. Små sänkor 

 bildas, som genom erosion och transgression bli större. Genom den om- 

 kringliggande Pa/>///osiim-mossens höjdtillväxt blir vattenståndet i sän- 

 korna högre, varigenom levermossorna dödas; flarken har uppkommit. 

 Understundom kunna större sammanhängande ytor pä detta sätt bli till 

 flark, dar ofta tuvor av Saiipux cacspitosjis eller Erioplwiiiin vaginatuin 

 kvarstå .som relikter (tuvig flark), ofta äro dock flarkarna mindre, omgivna 



' Så k;ui i närbelägna flarkar sUillnaden i v, ttenståiid bli ett par dm. eller mera. 



