FÖRSTA KAPITLET. 



De av myrassociationerna bildade torvslagen och 



myrmarkerna. 



Viktigaste torvslag och myrmarlver. 



Det gives lika många torvarter som torvbildande associationer.' Dessa 

 senare äro dock ej endast att söka hos myrarna; vissa av sjöarnas asso- 

 ciationer, hedarna, åtskilliga skogstyper o. s. v. äro likaså torvbildare. 



Av myrarnas associationer bilda samtliga torv med undantag av 

 flarken. Denna har framgått, såsom i föregående del omnämnts, frän skilda 

 samhällen, främst dykärr samt Papillosuin-. Cuspidatuni- och Fusi/////-mos- 

 sar. Härvid har yttorvlagret destruerats till en dyartad massa, vilken här 

 benämnes flarkdy." Flarkdyn består alltså till väsentlig del av sönder- 

 delad torv, som ursprungligen bildats av nyss nämnda associationer. I 

 densamma ingå dock även mikroorganismer, som leva i flarken, framför 

 allt Diatomaceer. Understundom kunna dessa t. o. m. finnas så talrikt, 

 isynnerhet i flarkdyns ytskikt, att man kan tala om verklig Diatomacé-jord 

 (Ramann 191 i, s. 227; jfr även s. 38). 



Det genetiska sambandet mellan torven och de denna bildande as- 

 sociationerna har i senare tid ofta med skärpa framhållits, så av Sernander 

 (1893, s. 54), Toi.F (1903 a), Fruh och ScHRöTER (1904), Weber (1902; 

 1910), Zailer och WiLK (1907, s. 48 ff.), v. Post (1909, s. 631 ff). Parallellt 

 med torvslagen söker man numera fastslå de modersamhällen, ur vilka dessa 

 framgått. Dock synes förfaringssättet härvid oftast ha varit deduktivt. Man 

 har först uppställt vissa torvslag, och sedermera har man sökt deras ursprung i 

 vissa »samhällen», understundom mindre väl kända eller kanske Iconstruerade. 



' Torv tages i R.-vmanxs (191 i, s. 175) bemärkelse. 



' Analogt med t. ex. »kärrdy» (v. Post 1909, s. 635) och »Torfmudde» (\\'eber 

 1908, s. 85). 



De norrländska myrmarkerna. 1I3J3 12 



