DE AV MYRASSOCIATIONERNA BILDADE TORVSLAGEN OCH MYRMARKERNA 183 



torvskiktet, diir rötterna av Molin/a cocnilca på ett eller annat sätt (jfr 

 s. S3) påskynda humiheringsprocesserna. 



Som ovan (s. 4) nämnts, kallar jag de torvavlagringar, som myrar- 

 nas associationer under tidernas lopp anhopat, myrmarker. 



Från praktisk-pedologisk sj-npunkt synes mig lämpligast uppdela och 

 benämna myrmarkerna efter de torvarter, som uppbygga deras yta. Vt- 

 torvskiktet bör ha en mäktighet av åtminstone 20 cm.^ 



Områdets viktigare myrmarker äro alltså följande: 



A. Kärrmarker: 



1. Dykärrmark, 



2. A III b lys t eg i II ;//-k ä r r m ark, 



3. Paliidclla-\izrxm^v\i, 



4. Sp/iagniiin-\i'é.rvma.r\<.. 



B. Mossmarker: 



5. Starrmossmark, 



6. Cuspidaiiiiiimossmark, 



7. Papil losii iii-mossn\a.v\<, 



8 . r ^agiii rt /« w • m o s s m a r k, 



9. /''//JT/////-mossmark. 



Bestämningen av myrmarken göres säkrast genom mikroskopisk ana- 

 lys i laboratoriet av yttorven. Emellertid kan den ofta ske redan i fält med led- 

 ning av ytvegetationen. Som regel kan sägas, att dykärr bekläder dykärr- 

 mark liksom Fiisaiiii-mosse Fiisaiiii-mossmark. Med avseende på övriga 

 myrmarker måste dock en viss försiktighet iakttagas, enär den nuvarande 

 ytvegetationen ofta kan ha bildat endast ett några få cm. mäktigt torv- 

 skikt (jfr s. 148). . Här måste alltid torven noggrant undersökas. 



Av de nämnda myrmarkerna spela inom området Ainblystcgiitm-. Palii- 

 della och ^/^rto-ÄWw-kärrmarkerna obetydlig roll. De motsvarande eutrafenta 

 associationerna äro, som ovan framhållits, sällsynta, och då de förekomma, 

 ha de sällan bildat så mäktig torv som 20 cm. Bland de övriga äro 

 dykärrmarkerna samt Ciispidatuin-, Papillosiiin-, V a gi na tum- oc\^ 

 i^«j(://w-mossmarkerna de viktigaste. Starrmossmark är mindre van- 



' Gränsen sättes vid 20 cm., emedan huvudmassan av trädens rotsystem förlöpc-r 

 ovanför denna nivå (jfr nedan); även kulturväxternas rötter förlöpa huvudsakligen ovanför 

 denna nivå (jfr t. ex. Osvald 1915). 



