1S4 FÖRSTA KAPITLET 



lig, emedan starnnossen relativt hastigt utvecklas till r<?^//w///w- mosse 

 (se ovan) och därför oftast bildat endast obetydliga torvlager. 



De av hed bevuxna myrmarkerna räknar jag till /v/.sv//w-mossmar- 

 kerna; de av Mo/i/!ia-ä,ng till dykärrmarkerna eller I^if^illosiuiimos&maY- 

 kerna, beroende på underlagets beskaffenhet; de av flark betäckta till de 

 myrmarkstyper, som underlagra flarkdyn, alltså till dykärrmarkerna samt 

 Papillosnin-. Cuspidatuiu- och /^//^a/w-mossmarkerna. 



Det bör här framhållas, att den gjorda indelningen av myrmarkerna 

 ej kan följas, då det gäller att studera t. ex. skogsträdens invandring på 

 nydikade myrmarker. I detta fall spelar nämligen ytvegetationen (incl. 

 markens mikroflora) den allra största roll, oavsett huru mäktigt torvlager 

 densamma bildat. Sä utvecklas t. ex. i starrmossen de unga plantorna 

 utmärkt, iiven om det av denna bildade torvlagret utgör ett endast några fä 

 cm. mäktigt skikt på dykärrtorven, under det att i dykärret plantorna till en 

 början äro t}'nande; i fiarken inträffar gärna uppfrysning, innan /'ö/jVr/c/w/w 

 inkommit o. s. v. I dessa fall är det nödvändigt att utgå frän associa- 

 tionerna själva, sädana dessa varit före torrläggningen. 



De viktigaste torvslageus näringshalt och humifieringsgrad. 



De flesta av områdets myrässociationer äro, såsom framhållits, oligo- 

 trafenta, enär relativt små kvantiteter av näringssalter stå dem till buds. 

 Den torv dessa bildat är därför också i stort sett fattig på mineralsalter 

 eller, för att tala med Weber, oligotrof. Den stora skillnad, som i 

 mellersta Europa vanligen förefinnes mellan kärr- och mosstorv, förekom- 

 mer i stort sett ej. Eutrofa kunna egentligen endast de torvarter kallas, 

 som bildats frän mossrika kärr, alltså Ainblysteginin-, Paliidclla- och 

 Sphagnnm-\iiXK\.ox\! } 



Tab. 34 ger en föreställning om den totala halten av lösliga närings- 

 ämnen i de viktigaste torvslagen, dykärrtorv samt Cuspidatuiu-, Paptllosuui-, 

 Vaginatnnt- och Fuscu/u mosstorv. Samtliga prov härstamma frän myrmar- 

 kernas yta, nämligen frän de översta 20 cm., med undantag av n;r 20, 

 som är taget från 20 till 40 cm. djup. De sifi"ror, som härröra frän rena 

 prov, d. v. s. där endast ett torvslag ingått, äro tryckta med fetstil. 



' Eutrof d\'l(,i[rtorv kan också finnas, ehuru i oniråtiet liksom det eutr.ifenta d\kärret 

 sällsynt (jfr s. 22); eutrol d\kaiTtorv liar ej analyserats. 



