DE AV MYRASSOCIATIONERNA BILDADE TORVSLAGEN OCH MYRMARKERNA 1 85 



Aiiah-serna äro utförda av Svenska Mosskultuiföreningen genom dess in- 

 geniör H. HjERTSTEDT.' 



Granska vi först kalkhalten, så finna vi densamma hos proven av 

 dykärrtorv variera från 0,2a "o — 0,71 ?o, av C2/s/>/i/t7/»!/j-mosstovv från 0,4a % 

 — 0,75%, av Papi//osuin-mos,s,\.or\i frän 0,32% — 0,37 "o, av ]\>gmafiiin vnoss- 

 torv från 0,40 "o— 0,94 "o, av /^//i-tv/w-mosstorv från 0,40 % — 0,84 "o. Vi finna 

 alltså, att kalkhalten procentiskt sett ingalunda är högre hos dy- 

 kärrtorven" än hos mosstorvarterna. De analyserade proven av 

 Fuscurii xnoi^siorv ha t. o. m. i stort sett en relativt större kalkhalt än de 

 av dykärrtorv. Naturligtvis kunna dock härav inga generella slutsatser 

 dragas, enär alltför fä prov undersökts. En betydligt högre kalkhalt har 

 påträffats endast i AiiiblysUgiuiii-\iåv\\.ov\'Gn frän Klocken (n:r 14); siftran 

 1,63 n är dock för denna kärrtorvs vidkommande för låg, enär halva pro- 

 vet utgjordes av /^//irz/w- mosstorv (jfr s. 160). 



Kalihalten är genomgående låg; vad de undersökta proven bclräffar, 

 är den i stort sett lägre i dykärrtorven an i mosstorvarterna. I dykärr- 

 torven påträffades 0,04% — 0, 13 "o, i Cuspj(ia/ui>i-moss,\.ox\ev\ 0,16 %— 0,2a %, 

 i /'(■////(www-mosstorven 0,09 °o— 0,17 ",,, i Virgiiiatiiin mosi\.ov\'en 0,21",, — 

 0,26% och i /"wjT/cw-mosstorven 0,16 %— 0,38 %. Enär de levande Carcx- 

 arterna innehålla betydligt större mängder kali än Spliagna (Zailer und 

 WiLK 1907, s. 214), så har tydligtvis en relativt större urlakning av detta 

 ämne ägt rum i dykärrtorven än i mosstorvarterna. 



Fosforsyrehalten är mycket liten hos alla torvarter, varieiande frän 

 0,01% till 0,08%; en avsevärd olikhet mellan skilda torvslag kan ej 



o 3 



sparas . 



Magnesiahalten är tämligen varierande; undersökta prov av dykärr- 

 torv ha en lägre sådan än de av Vaginaimn- och Fiiscum\yiQS?Xox\. 

 Huruvida detta får tillmätas en generell betydelse kan ej avgöras. 



Vad kvävehalten beträffar, är det påfallande, att densamma är större 



' Analysern.1 h;i utförts genom provens extr;tl;tion i vanlig rumsteniper.itur med 

 12% saltsyra under 48 timmar, varefter i e.\traktet de olil;a anmena bestämts utom kväve, 

 som bestämts genom provets uppslutning med konc. svavelsvra efter KjELD.Mjrs metod 

 (jfr Feilitzen' 191 i; Lögner 1912). Beräkningen av kvantiteten pr l)ar liar gjorts eiter av 

 Mosskulturtöreningen brukliga metoder. 



- Här endast fråga om den oligotrofa, enär eutrof som nämnt ej analyserats. 



ä Det är anmärkningsvärt, att fosforsyrehalten i /-V7/S///ö.s?/OT-niosstorven n:r 20 (20 till 

 40 cm. djup) är betydligt mindre än i n:r 19 (intill 20 cm. djup), ehuru proven härstamma 

 från samma profil. Det är sannolikt, att detta till största delen beror på alt det levande 

 vegetationstäcket upptagit en del saker (det är även fråga om övriga salter, ehuiu i mindre 

 grad) Iran underliggande avdöda växtrester (jfr zu Leiningen 1907, s. 126; Paul 1908, 

 s. 106). 



