2l8 ANDRA KAPITLET 



på 50 cm. djup: Sphagnum papillpsuni 5, .S'. Dusenii i, S. platypliylliivt i, Scheuclize7ia 

 paliistris (rhizom), Scirpus caespitosus {sWåor) i, Eqtiisetum fluiuatile {fmiova 

 och rötter) i, Vaccinium OxyiO<riis (stamdelar) i. Betitla iianci (stamdelar) i, 

 Cladocerer < i ; 



på 60 cm. djup: Spliagniiiii papillosmn 5, S. Dusenii i, Equisetiini /lurin/ile [rhu.oxw och 

 rötter) i, Scheiichzerin paliistris (rhizom), Erioplioniin vagiiiatiiiii (slidor), Cla- 

 docerer I ; 



på 70 cm. djup: ungefär .som på 60 cni. 



E. 20 cm. dykärrtorv, i övre delen med ^//(7,(,v/«OT-inblandning. 



På 85 cm. djup: rhizom och radiceller (Cyperaceer) 5, isy/c/j-c/// //i ///c/vV?///*' (rhizom och röt- 

 ter) I, Spagnum baltituin 3, 5. Dusenii 1, Aiiiblystegiuin sp. i, Cladocerer; 



på 100 cm. djup: rliizom och radiceller (Cyperaceer) 5, Sphagnum papillosmn 2, S. Du 

 senii I, S. cfr. centrale i, Aiiiblystegiuin sp. i. 



Att döma av omkringvarande //wrt/w-mossraark har här varit en hölja ; 

 dennas Sphagnum-vege\.a.Uon har till huvudsaklig del utgjorts av S. papillosuvi, 

 varigenom förvillande stor likhet med PapillDSuiii-mossens torv uppkommit. 



Att torvniyllskiktet uppkomtiiit genom humifiering av Cuspit/atuw-mosstorv, 

 är sannolikt, ehuru destruktionen fortskridit så långt, att Sp/iagnuni ej är igen- 

 kännbar. Möjligen skulle det även kunna härstamma frän ett mera xerofilt 

 Spliagnetum, uppkommet genom progressiv utveckling frän CuspiJatuiii-moi&s. 



En kraftig brand har övergått myrmarken; så långt ned som på 20 cm. 

 djup påträffas fortfarande kol. Dä här ursprungligen varit relativt fuktigt, är 

 mycket sannolikt, att branden inträffat efter torrläggningen. Förmodligen är 

 det branden, som bidragit till den starka humifieringen. 



Troligen är också branden orsaken till den kraftiga utvecklingen av Vacci- 

 nium Mjitillus i den nutida skogen. 



e. Papillosuni-mossniark. 



16. Gårdinyreii. 



(Björna socken, Nybyn, strax NW om byn.) 

 Denna c:a 10 hektar stora myrmark är till stor del beklädd av I'apillosum- 

 mosse {Scirpus caespitosus-i3.c\ts). Den sydöstra delen har, enligt uppgift av Jon 

 Larsson på Nybyn, i forna tider dikats för odlingsändamål. Huruvida någon 

 skörd tagits kan ej avgöras. Nu är emellertid skogsmark. Avverkning av 

 uppvuxen kraftig timmerskog har upprepade gånger ägt rum, senast vintern 

 1905 — 1906. Efter denna finnes nu en vacker ungskog av gran med synner- 

 ligen kraftig tillväxt. 



Nuvarande vegetation (Vi 1915): granskog av 3/yrtillus-typ. 



Träd rikliga, 

 a. Tunnsådd: Picea Abies (före avverkningarna riklig — ymnig, kvarvarande stubbar c;a 40 

 cm. diameter); enstaka: Betula pubescens. b. Riklig: Picea Abies (årsskotten pä 2 — 5 m. 

 höga träd C:a 50 cm); enstaka — tunnsådda: Betula pubescens. Sorbus Aucuparia. c. En- 

 staka — tunnsådda: Picea Abies, Betula pubescens, Sorbus Aucuparia. 



