244 



ANDRA KAPITLET 



Trädens tillväxt. 



Det är i allmänhet vanskligt att för närvarande söka ange några 

 exakta siffror för skogens verkliga produktionsförmåga på skilda dränerade 

 myrmarker. Ofta har nämligen torrläggningen varit tämligen ofullständig, 

 så att skog med relativt svag tillväxt uppkommit, såsom är fallet med 

 t. ex. många självdräneringar. Då skog uppkommit på myrmarker, vilka 

 en gång dikats för odlingsändamål o. d., har den ofta haft god tillväx: 

 under de första åren; sedermera har denna avtagit pä grund av dikenas 

 igenväxning för att efter förnyad dikning ånyo tilltaga. 



Det är endast få skogar på mj-rmarker, som under hela tiden efter 

 torrläggningen kunna uppvisa en jämn och god tillväxt. Exempel på 

 sådana äro de på Dyngmyren (s. 201) och Kraftmyren (s. 222). 



Uppskattning av beståndens tillväxt på Dyngmyren och Kraftmyren 

 har utförts av jägmästare M. Carlgren, som välvilligt ställt sina resultat 

 i detta avseende till mitt förfogande (jfr även CarlGREN 1917 a). 



Skogsbestånden å Dyngnivren och Kraftmyren.' 



I övrigt ha endast enstaka träd (tall och gran), som utvalts, där 

 myrmarkerna varit bäst dränerade, undersökts med avseende på 

 höjd- och diametertillväxt. ^ De härigenom erhållna siffrorna giva, jäm- 

 förda med motsvarande siffror från fastmark, en tämligen god föreställ- 

 ning om tillväxtenergin på myrmarkerna. Dock måste de betraktas 

 — i stort .sett — som minimivärden, vilka bliva större efter beståndens 

 rationella skötsel och efter fullständigare torrläggning. 



' De undersökta provytornas storlek 20 X 20 m. 



■ Höjden liar uppmätts medelst Christexs höjdmätare; diametertillväxteii (vanligen 

 vid 1,3 m. höjd) med Presslers tillv.ixtborr; då borrspån undersökts vid hemkomsten, ha 

 de förut uppblölts i vatten. 



