VEGKTATION OCH SKOGSVÄXT PÄ SEDAN LÄNGE TORRLAGDA MYRMARKER 253 



Även om siflVonia från de äldre och de j-ngre träden ej äro fullt 

 jämförbara med varandra, torde man dock kunna säga, att de yngre trä- 

 den i ifrågavarande fall ha en betydligt större tillväxtenergi än de äldre 

 haft. Sannolikt sammanhänger detta med vissa gynnsamma förändringar 

 av kemisk och mikrobiologisk art i myrmarkens övre skikt, då densamma 

 en längre tid varit torrlagd. I huru hög grad antydda förhållande kan 

 generaliseras och huruvida den ökade tillväxten fortsätter med trädens ål- 

 der kan naturligen ej för när\'arande avgöras. Dock torde i \'arje fall 

 kunna sägas, att det finnes intet, som talar för att den andra ge- 

 nerationen blir sämre, utan snarare tyda iakttagelserna på att 

 den blir mera växtlig än den första. 



Trädens rots}'steni. 



Frågan om fördelningen av trädens rötter på myrmarkerna, såväl 

 intakta som dränerade, har i allmänhet blivit förbisedd, eller också ha 

 erfarenheterna från fastmark utan vidare överflyttats att gälla även för 

 myrmarkerna. Därför finner man ofta uttalanden, som föga överens- 

 stämma med de verkliga förhållandena.^ Det talas ofta om att rötterna 

 tränga ned till djupare liggande näringsrika torvlager o. s. v. På grund 

 av detta rötternas djupgående anser Beksch (i 91 2 c, s. 240) t. o. m. dju- 

 pare myrmarker vara olämpliga som skogsmark. Han säger nämligen : 

 »Denn die Waldbäume sind zumeist Tiefwurzler und wenn sie auch an- 

 fangs, im Jugendstadium, gut gedeihen, so gehen sie doch später zugrunde, 

 sobald ihre Wurzeln in den Bereich des Grundvvassers eindringen. Waldbau 

 auf iMoor ist daher nur auf sehr flachgriindigen, gut entwässerten Mooren 

 möglich ...» 



Förloppet av rötterna hos tall och gran å myrmarker åskådliggöres 



' Des.sa värden äro naturligen ej fullt exakta, enär kurvan lör diametertillväxten i 

 stort sett ej bildar en rät linje; dock torde felkällan i dessa fall vara obetydlig, då års- 

 ringarna voro alltigenom ungefär lika breda. 



- Med avseende på svenska förhållanden säger t. ex. Grenander (1912 b, s. 19): 

 »Enligt undersökningar nedtränga skogsträdens rötter å väl dränerade myrar visserligen 

 ganska djupt, men hufvudniassan af rötterna anträffas i allmänhet inom ett djup af 6 dm.» 



