288 ANDRA KAPITLET 



den ^^/e 1917 tvenne prov frän Lars- Änders-myren, vilka Statens Skogs- 

 försöksanstalt (fil. kand. GURLi Laukentz) välvilligt har undersökt. Pro- 

 ven härstammade från ytan intill 6 — 8 cm. djup, i det ena fallet frän 

 hedtorven, i det andra från råhumuslagret. Undersökningen gav vid han- 

 den, att salpeter saknades i råhumustäcket (ej ens efter c;a 2 ^2 månaders 

 lagring kunde sådant påvisas), men däremot fanns i ej obetydliga mängder 

 i hedtorven (den ursprungliga halten 1,6 mg. pr kg., efter lagring 84,0 mg. 

 pr kg.). Kväve finnes alltså i för högre växter' lätt assimilerbar 

 form i heden å Lars-Anders-my ren. På grund härav måste slutas, 

 att orsaken till hedens utbildning knappast kan betraktas som en kväve- 

 fråga. — Det synes mig föga antagligt, att övriga näringsämnen — kali, 

 fosfor o. s. v. — skulle på en viss myrmarkstyp vid ett tillfälle vara 

 mindre tillgängliga än vid ett annat. 



Olikheter i fuktighetsförhållandena vore tänkbara. För kraftigt eller 

 otillräckligt torrlagda m\rmarker kunde antagas framalstra hed. De myr- 

 marker, det här är fråga om, kunna dock ej anses för torra — de diken, 

 som orsakat torrläggningen, äro i allmänhet grunda — och ej heller för 

 svagt dränerade.^ Vid grävning i desamma voro ytlagren ej särdeles 

 vattenförande, ej ens tämligen tidigt på försommaren. Och vad Lars- 

 Anders-myren beträffar, finnes heden utbildad utmed den över i m. djupa 

 avloppsgraven, där torrläggningen alltså är mycket kraftig. 



Myrmarkernas storlek, djup, mosstorvens mäktighet, höjd över havet 

 o. s. v. spela i ifrågavarande fall ej heller någon roll för hedarnas utbildning. 



Orsaken till hedarnas uppkomst torde enligt min mening vara en 

 annan. De starkt köldpåverkade träden peka hän pä ett särdeles 

 ogynnsamt klimat på ifrågavarande myrmarker. Att trädens ut- 

 veckling hämmats genom ofta återkommande låg temperatur under vegeta- 

 tionsperioden är påfallande. De skott eller individ, som på ett eller 

 annat sätt varit skyddade, ha normalt utseende med kraftiga barr och 

 blad, under det fritt exponerade sädana äro på ett eller annat sätt köld- 

 påverkade eller frostskadade.^ Både tall och gran ha en god diameter- 



' Som ov.in nämnts (s. 194), är docl; oavgjort, i vilken form kvävet häst tillgodo- 

 göres av barrträden under olika yttre förhållanden. 



- Genom otillräcklig torrläggning kan emellertid säkerligen hedartad vegetation 

 uppkomma p.å många myrmarker (jfr s. 243); hiirtivida sådan kan uppstå genom för 

 kraftig dränering, är mig däremot obekant. 



" De små, läderartade björkbladen äro synbarligen orsakade genom köldens inver- 

 kan i ena eller andra avseendet. Det har sitt stora intresse, att björken är analogt utbil- 

 dad vid skogsgränsen på Kola-halvön (Kihlm.\n 1890, s. 162). Kihlman (1. c.) säger näm- 

 lit^en bl. a. om utbildningen av Betitla odorata (B. pubescens) härstädes: »Auch die 



