2QO ANDRA KAPITLET 



på myrarna, som i hög grad drabbas av frost. ^ Om man en sommar- 

 kväll vandrar över en större myr, märker man, huru luften ömsom är 

 ljum, ömsom kall och rå. Lokala förhållanden av mer eller mindre okänd 

 art torde härvid spela in. 



Det vore av mycket stort intresse att genom termografer fä under- 

 sökt temperaturen å de med hed beklädda myrmarkerna under hela vegeta- 

 tionsperioden. Sannolikt är det ej endast ofta återkommande nattfroster, 

 särskilt under sensommaren, som verka hämmande på vegetationens ut- 

 veckling. Den dagliga temperaturamplituden torde under hela vegeta- 

 tionsperioden vara särdeles stor, beroende på genomgående relativt låg 

 nattemperatur. 



Uppenbarligen är vegetationsperioden även mycket kortare än pä om- 

 givande fastmark. Enligt uppgifter frän skilda håll inträffar lövsprickningen 

 hos björken betydligt senare och bladfällningen mycket tidigare än på denna. 



Under nätterna ofta förekommande kall dimma kan möjligen även 

 bidraga till vegetationens utveckling i hedartad riktning. Inga undersök- 

 ningar ha emellertid av mig gjorts över dimmans fördelning på myrmar- 

 kerna. Denna anses av Hann (cit. SCHIMPER 1898, s. 701) spela stor roll 

 för vegetationens utseende i arktiska trakter. 



Såsom en sammanfattning av det ovan sagda vill jag framhålla: 

 i) De myrmarker, som bära hed, avvika ur näringssyn- 

 punkt ej eller endast oväsentligt frän dem, som alstra växtlig 

 skog. 



2) Orsaken till skogsträdens hämmade tillväxt på hedarna 

 är främst att söka i ogynnsamma temperaturförhållanden under 

 vegetationsperioden; sannolikt orsakas även härav den hedar- 

 tad e markvegetationen. 



För den praktiska skogsmannen uppställes på grund av det ovan sagda 

 omedelbart den frågan: är det möjligt att på ett eller annat sätt förändra 

 eller motverka det ogynnsamma klimatet å ifrågavarande marker och häri- 

 genom alltså förvandla den oväxtliga heden till växtlig skog.'' Frågan kan 

 tyvärr för närvarande ej besvaras. Huruvida temperaturförhållandena kunna 



' Orsaken till köldsträUet på Lars-Anders-mvreii torde vara att söka i avloppsdiket 

 (jfr s. 287), utmed vilket heden är utbildad. Sannolikt är detta avledare lör den kalla luf- 

 ten. Det är anmärkningsvärt, att granar på moränmarken, vilken detta dike vid utloppet 

 senoraskär, också äro starkt frostskadade. 



