2q2 ANDRA KAPITLET 



2) Under ogynnsamma 1 o le a 1 a klimatförhållanden 11 p p k o m m a 

 pä samma myrmarkstyper lav-, Polytrichum- eller ljunghedar. 



3. Av eutrofa myrmarker — inom detta område sällsynta — 

 har jag blott varit i tillfälle att und ersöka en enda, som varit full- 

 ständigt torrlagd, i vilket fall skog av My rtillus-Vy^ utvecklats; 

 sannolikt kan dock även på dessa understundom uppkomma så- 

 dan av O xa //\y-t y p. 



4) Huruvida hed utbildas även på eutrofa, väl dränerade 

 myrmarker, kan ej med säkerhet avgöras. Sannolikt är dock 

 även detta fa 1 1 e t. 



Att döma av beskrivningar ha myrarna i större delen av Norrlands 

 skogsområde ungefär samma utseende som i det av mig undersökta om- 

 rådet. Näringsförhållandena i urbergstrakterna torde också i stort sett vara 

 desamma. Det synes mig därför berättigat att utsträcka ovan 

 gjorda uttalanden att gälla för större delen av det norrländska 

 skogsområdet. 



Ovanstående satser gälla m)'rmarker, där inga andra markberedande 

 åtgärder än fullständig torrläggning vidtagits. Från praktisk synpunkt är 

 det av mycket stort intresse att veta, huru ofta hedar utbildas. Räntabel 

 dikning av myrmarkerna i och för skogsväxt kan nämligen utföras i större 

 skala endast under förutsättning att hedar utbildas mycket sällan, såvida 

 de ej genom framtida undersökningar visa sig på ett eller annat sätt kunna 

 förebyggas. Är så ej fallet, Ican torrläggning av myrmarker i och för 

 skogsbörd över huvud taget ej tillrådas. 



Huru stor procent av myrmarkerna, som efter dränering utan före- 

 byggande åtgärder i ena eller andra avseendet (s. 290 — 291) utvecklas till 

 hed, kan för närvarande ej avgöras. Dock tyder åtskilligt pä att 

 deras antal är obetydligt i förhållande till dem, som alstra 

 växtlig skog, framför allt följande: 



i) Hedar ha av mig observerats endast på några få ställen, 

 ehuru mina forskningar endels varit inriktade på att finna just 

 sådana. 



2) På självdränerade mjTmarker har jag aldrig iakttagit 

 hedar. Dessa f ö r e k- o m m a g i v c t v i s ä v e n h a r, e h u r u d e ä r o s ä 1 1 s y n t a . ' 



' Endast genom statistisk undersökning av självtorrlagda myrmarker kan den unge- 

 färlig.i relationen mellan hedarnas och de växtliga skogarnas frekvens erhållas. De iör 

 odling dikade myrmarkerna ha nämligen ofta övergivits jnst därför att frostländigheten 

 varit nivcket stor; de frostfria myrmarkenia torde i allmänhet fortfarande vara under 

 kultur. 



