FÖREGÅENDE UNDERSÖKNINGAR OCH DISK USSION AV DESSAS RESULTAT 307 



På 225 cm. djup: c:a 50 % av hhuien destruerade; av resten: Sphagnum fuscinii 4 — 5, 

 5. augiistifolium i, S, inagcllaniciiin i; i övrigt Andromeda polifolia (fr.) enst., 

 Eriophoruin vaginatuin-^XxÅox och rhizom (Rubiis chamaeinoi^usf). 



Att ifrågavarande, opåverkade parti av Botmoramossen ej kan utgöra 

 bevis för uppfattningen, att ///.yiV/OT-raossmarker ej kunna bli^■a skogsmark, synes 

 mig påfallande. Vid en blick på bifogade karta (fig. 2q) framgår, att dikena 

 äro mycket glest förlöpande (mellan de båda södra avskärningsdikena är ett 

 avstånd av c:a 200 m.); avskärningsdikena falla ofta vinkelrätt ut i avloppsdiket, 

 varigenom vattnet blir stagnerande; även äro de liksom detta senare mycket 

 grunda, resp. 7 — 9 och 10 dm. Området kan praktiskt taget betraktas 

 som odikat. ^ 



2. Det norra, skogbeväxta partiet (avd. 197, 198, 206) har förut 

 till stor del utgjorts av kärrmark — den forna laggen till högmossen. Här är 

 nu tämligen välväxande granskog; enligt min uppfattning skulle den dock bliva 

 vackrare genom fullständigare torrläggning. 



Den opåverkade delen av Botmoramossen kan alltså ej lämna bevis 

 för åsikten, att iv^r^w-mossmarker icke kunna bliva skogsmark. Däremot 

 finnes det ett par smärre partier inom detta område, som just visa, att 

 dessa mossmarker liksom andra myrmarker kunna bliva skogbä- 

 rande. 



a. I vinkeln mellan ett från N\V kommande avskärningsdike och av- 

 loppsdiket finnes ett mindre område (X), som nu upptages av tallskog av 

 Vacciniitm-V)-^. Det slutna skogsbeståndet utgöres av c:a q m. hög Piniis silves- 

 fris med insprängd Bettila ptibcscens. Bottenskiktet består av »ymnig» Hylocomitim 

 parietiiuim med insprängda Folytricha (P. commmie, F. strictuvi) och Sphagna (S. 

 angiistifflUi(m, S. fuscum, S. magellanicuiiO. I fältskiktet spela en del myrväxter 

 stor roll, såsom Empetriim iiigrum, Eriophoruin turgina/uiii, Vaccinium uligiiiositm 

 och Rubus chamaeinorus. Dessa liksom de fuktighetsälskande mossorna tyda 

 på att icke heller här torrläggningen är sä kraftig, som den borde vara. 

 Detta visar sig även i tillväxten av tallarna, vilken säkerligen skulle bli\a större, 

 om dräneringen vore kraftigare." 



Myrmarkens djup är här 2 m. +. 



Profil: A. råhumus. 



B. 40 cm. i^7««/;«-mosstorv. 



C. 15 cm. l'agi//t7/um-n\osstorv. 



D. 60 cm. Eusc'u//i-mosf,toTv. 



E. 50 cm. torvmylla med trädrester. 



F. 25 cm. + Phraginitctiiiii-loxv . 



' Också anses det ej av Gimo Bruk vara fardigdlkat (enl. skogvaktare J. E. Ern- 

 strö.m); man har den uppfattningen, att det ej lönar sig torrlägga fullständigt. 



' Höjdtillväxten är för närvarande ganska klen. Däremot är dock diametertillväxten 

 tämligen god; tre undei sökta tallar, resp. 56, 67 och 45 år (brösthöjd), ha under de tio 

 sista åren haft en diametertillväxt av resp. 32, 54 och 28 mm. 



