3 1 4 TREDJE KAPITLET 



Även Tanttus arbetsmetod har varit sådan, att man måste ställa 

 sig tvivlande inför resultaten. Tanttu har, liksom även jag, tagit till 

 utgångspunkt den efter dikningen uppkomna vegetationen, och med led- 

 ning av yttorvlagret har sedermera den forna myrtypen rekonstruerats. 

 Men denna rekonstruktion, d. v. s. bestämningen av torvens nioderassocia- 

 tion, har försiggått redan i falt med blotta ögat eller lupp; endast ett fåtal 

 prov hava mikroskopiskt blivit undersökta (1. c., s. i8). Det är i de 

 flesta fall omöjligt — även för den mest skolade tor v geolog — 

 att utan mikroskopisk analys avgöra, vilket samhälle som bildat 

 en viss torvart, i all synnerhet om denna är tämligen starkt hu- 

 mifierad. På grund härav kan jag ej vara övertygad om att Tanttus 

 genom rekonstruktion erhållna modersamhällen alltid varit de riktiga. 



Att i varje fall TANTTU.S resultat ej kunna generellt tillämpas för 

 Finlands vidkommande, visar Cannelins (1899, s. 72) berättelse om syn- 

 nerligen god tillväxt å högmosse vid Mustiala i Tavastehus län, där moss- 

 täcket var åtminstone över 5 m. mäktigt. 



