366 FEMTE KAPITLET 



De viktigaste invändningarna torde vara dessa: 



i) De associationer, som sal^cna mylvorrliiza, äro normalt trädlösa. 

 Förhållandena äro alltså sådana, att skogsträden ej kunna trivas. De unga 

 plantor, som händelsevis finnas, torde därför vara så svagt utvecklade, att 

 svamparna ej angripa dem. 



2) Svamparna kunna finnas i tillräcklig mängd, men de ha så riklig 

 tillgång på näring, att de ej angripa plantorna. 



3) Kunna ej mykorrhiza och pseudomykorrhiza vara olika utbild- 

 ningsformer av samma företeelse, så att under vissa förhållanden den 

 förra utbildas, under andra däremot den senare.? Och kunna ej de svam- 

 par, som ingå i dessa bildningar, i det avseendet vara oberoende av 

 ifrågavarande association, att de ej behöva förekomma i denna för att nä 

 roten, utan helt enkelt spridas genom barrträdens frön? 



Den första invändningen förutsätter, att mykorrhizasvamparna finnas 

 och trivas i alla myrassociationer. Genom Ramanns (1899, s. 582) un- 

 dersökning kan man dock åtminstone förmoda, att de utvecklas sämre 

 i kärren. Att en svag planta skulle vara mindre utsatt för angrepp än 

 en bättre utvecklad .synes mig a priori osannolikt. Varför skulle ett så- 

 dant här utebliva.? Även hos en mycket svag planta finnas i pseudomy- 

 korrhizagrenarna mycket rikligt kolhydrater i form av stärkelse. Svam- 

 parna finna alltså den näring, som de med största sannolikhet önska. 

 Och i en svag plantas rotsystem borde det teoretiskt vara lättare för dem 

 att intränga än i en kraftig plantas. 



I övrigt visar e.xemplet frän Långmyren (s. 364), att plantorna i en 

 av de associationer, som det här är fråga om, av det yttre att döma äro 

 lika kraftiga eller rättare lika tynande antingen de ha mykorrhiza eller ej. 

 Plantan n:r i, som ej angripits av svamparna, är t. o. m. något kraftigare 

 än plantan n:r 7, som har så gott som uteslutande mykorrhiza. 



Att svamparna skulle finnas, men på grund av riklig näringstillgång 

 ej angripa plantorna, synes även uteslutet. Exemplet från Långmyren (s. 

 364) visar, att mykorrhiza kan finnas invid laggpartierna, ehuru den saknas 

 längre ut på myren i samma association. Men vid laggen bör rimligtvis 

 på grund av strandens närhet tillförseln av näringsämnen vara något större 

 än längre ut på myren. Man borde alltså, om antydda invändning vore 

 berättigad, finna mykorrhiza mitt på myren och ej vid laggen. 



Och blir näringstillgången mindre, då Papillosmn-mossen torrlägges.? 

 Näppeligen kan detta påstås. Och just efter torrläggning få plantorna 



