368 FEMTE KAPITLET 



uppdragils i råhumus, och som saknade normal mykorrhiza, hade »ento- 

 trof» sådan (MÖLLER 1902, s. 210). 



Muller (1903, s. 21) avbiklar en rotgren av Pinus iiiontana från 

 Jyllands hedar med dikotomt förgrenade mykorrhizaliknande »Udvsexter» 

 som saknade svampmantel. Orsaken till dessa bildningar anser han vara 

 en okänd parasit. Möjligen är det här fråga om pseudomykorrhiza. 



Det synes framgå härav, att pseudomykorrhizan hos tall och gran 

 finnes utbredd i skilda associationer, ehuru den så att säga döljes eller 

 iindantränges av den normala mykorrhizan. Teoretiskt intressant är, alt 

 den synes vara vanligt förekommande (möjligen konstant?) hos ettåriga 

 plantor. Anmärkas bör i detta sammanhang, att MÖLLER (MCller og 

 VVelss 1906) sällan fann mykorrhiza hos ettåriga bokplantor. Huruvida 

 här i stället fanns pseudomykorrhiza-artade bildningar är obekant.' 



Låtom oss efter denna diskussion av pseudomykorrhizans utbredning 

 återgå till spörsmålet om mykorrhizans relation till pseudomykorrhizan 

 eller förhållandet mellan mykorrhizans och pseudomykorrhizans svampar. 

 Kan det ej tänkas, att vi här ha att göra med samma svampar, som i ena 

 fallet leva intracellulärt, i det andra fallet intercellulärt.'' Kan det ej tän- 

 kas, att svamparna under normala förhållanden hindras intränga i cellerna 

 t. e.x. på grund av i dessa alstrade enzymer 1. d. och alltså tvingas leva 

 intercellulärt; att de endast vid tidpunkten av ett inre svaghetstillstånd 

 hos värdväxten, då inga för dem skadliga ämnen i väsentlig grad bildas, 

 kunna övergå från intercellulärt till intracellulärt levnadssätt? 



En isolering av svamparna och en syntes av mykorrhizan 

 under olika betingelser torde giva det säkraste svaret på dessa frågor. 

 Några försök i dessa avseenden har jag emellertid hittills ej gjort. ^ Svå- 

 righeterna härvidlag synas också mycket stora. Flera forskare ha försökt 

 isolera svamparna från ektotrofa mykorrhizan, och visserligen har man 



' Att pseudomykorrhiza finnes även hos lövträd, har jag själv iakttagit, vad björken 

 (Betiiln pubescens) beträffar. Pseudomykorrhizan har hos denna ett likartat utseende sOm 

 hos tall och gran. Mikroskopiskt är den redan lätt att skilja frän vanlig mykorrhiza 

 därigenom, att epiderraiscellerna äro mer eller mindre runda. Hos den ektotrofa mykor- 

 rhizan äro dessa däremot långsträckta, bildande ett palissadartat skikt, där cellerna dock 

 ej äro ställda vinkelrätt mot ytan utan luta mot sidorotens spets under ungefär 45° vinkel 

 (Mangin 1910, s. 251; jämte egna observationer). 



' Sedan ovanstående skrivits, har dock isolering av mvkorrhizornas svampar på- 

 börjats. Arbetet har dock ej fortskridit så långt, att några meddelanden härom ännu kunna 

 länuias. 



