376 FEMTE KAPI I LET 



Jag fann ganska snart, att det rådde synnerligen stor överensstäm- 

 melse mellan tall- och granplantornas utseende och frekvensen av normalt 

 utbildade mykorrhizagrenar. De tynande, till färgen mer eller mindre 

 brnna plantorna saknade \anligen normal mykorrhiza och hade endast 

 pseudomykorrhiza, under det att de kraftiga, friskt mörkgröna voro för- 

 sedda med uteslutande eller så gott som uteslutande normal mykorrhiza. 

 Redan i fält kunde jag med nägon vana tämligen genomgående konsta- 

 tera detta. 



Tall- och granplaiitorna å sådana nydränerade myrassociationer, 



där i naturtillståndet endast pseudomykorrhiza finnes; deras 



utseende i relation till frekvensen av mykorrhiza. 



I det följande framlägger jag det viktigaste av materialet från de un- 

 dersökta associationer, som i naturtillståndet endast ha pseudomykorrhiza', 

 nämligen: 



1. Dykärr, 



2. Flark, 



3. Sphagn!un-\i'Ån\ 



4. CHSpiJatnm-mosse, 



5. Pap/l/osi/iii-mosse. 



Jag har utgått från associationen, enär denna för närvarande lämnar 

 de största garantierna för att förhållandena äro tillnärmelsevis likartade. 

 Naturligtvis hade det varit önsk-värt att få undersökt, huruvida de yttre 

 förhållandena i ena och andra fallet varit desamma, såväl från kemisk- fysi- 

 kalisk som från biologisk synpunkt. 



Pä grund av de många faktorer av framför allt mikrobiologisk art, 

 som påverka växterna, av vilka faktorer man säkerligen ännu känner 



' För att undvika subjektiva omdömen om pl.nitornas utseende har jag angivit de- 

 sammas totala längd (häri dock ej inräknad den livpokotyla delen) och dessutom längden 

 av årsskott och barr (vanligen årsbarren men i de fall dessa ej varit fullt utvecklade eller 

 årsskott ej skjutits, fjolårsbarren). Det måste påpekas, att måtten på totallängden och års- 

 skottens längd i allmänhet endast kumia jämföras för plantor från samma myr, tagna på 

 samma dag. Däremot torde barrlängden vara ett fullt jämförbart värde även lör plantor 

 från skilda myrar. 



Angående frekvensbeieckningarna för nnkorrliiza och pseudonnkorrhiza hänvisas 

 till s. 364. 



Det bör påpekas, att på grund av mycket kall försommar vegetationsperioden under 

 somrarna 191 5 och 1916 knappast påbörjats på myrarna förrän i början av juli. Ej 

 förrän i mitten av denna manad ha plantornas årsskott nått full längd. 



