412 



FEMTE KAPITLET 



sådan vid ^plantan borde rimligtvis sträcka sina verkningar även till den 

 närstående plantan. 



Jag kan ej finna annat samband mellan den frodiga plantan och 

 den ymniga mykorrhizafrekvensen än att det är denna senare, som är 

 orsaken till den förra. Genom mykorrhizasvamparnas inträng- 



antie blir näringstillförseln till 

 (/-plantan i ett eller annat avse- 

 ende kraftigare än den blir till 

 /^-plantan. Frän att lia varit ty- 

 nande får den en friskt grön 

 färg och kraftig tillväxt. My- 

 korrhizan måste dock få en relativt 

 hög frekvens (2 — 3), innan plantans 

 tillväxt förbättras; ungefär halva 

 antalet sidorötter måste först bli 

 infekterade av svamparna. 



Man finner understundom plan- 

 tor av det utseende, som fig. 49 

 angiver. Denna treåriga tall har 

 under de två första åren varit ty- 

 nande; för.st under sista året ha 

 barren blivit längre och fått kraf- 

 tigare grönska. Mykorrhiza före- 

 Icommer nu i frekvens 2, huvud- 

 sakligen av den klubbformade kom- 

 binerade typen. Synbarligen ha 

 svamparna nyligen invandrat. Enligt 

 min mening är mykorrhizan orsa- 

 ken till att plantan under det sista 

 året ökat sin tillväxt.^ 



De plantor, som endast ha 

 Ijseudomykorrhiza, kunna under van- 

 liga förhållanden på dränerad myr- 

 mark ej erhålla tillräcklig näring. För dem måste pseudomykorrhizan an- 

 ses vara till skada, enär genom svampinfektionen rotens näringsupptagande 



Fig. 49. Treårig tallplanta tr.in ton- 

 lagt dykärr (Smirrsegelmyren, s. 380). Plan 

 tan, som under de två första åren varit ty 

 nande, har det sista året blivit kraftigare. Mv 

 korrhiza i frekvens 2, pseudomykorrliiza i 

 frekvens 5. '"/i 1916. Vt 



' Enligt Hessel.m.w (Svlvén igi6, s. 177) och Mölleh (1908, s. 277) är hos tallen 

 barrlängden — i motsats till höjdtillväxten — beroende på näringsförhållandena under den 

 rådande vegetationsperioden. 



