414 FEMTE KAPITLET 



Detta antyder, att mykorrhizan även i dessa associationer är av samma 

 betydelse som i de förut behandlade. Och man har i själva verket inga 

 skäl att antaga, att mykorrhizan skulle vara av vital betydelse endast för plan- 

 tor ä dränerade kärr och besläktade mossassociationer och ej å de myrar, 

 där mykorrhiza under alla förhållanden finnes. 



Även kan man, synes det mig, utsträcka satsen till äldre träd, som 

 förekomma i dessa senare associationer. Dessa ha visserligen före dräne- 

 ring tynande tillväxt, men kraftig sådan inträffar, som ovan visats, ome- 

 delbart efter torrläggning. 



Mykorrhizan är av vital betydelse för såväl plantor som träd 

 i de niy rassociationer, där mykorrhiza finnes före torrläggning. 



Den ektotrofa mykorrhizans betj^delse har ända sedan F^RANKS (1885) 

 bekanta första arbete ofta diskuterats i litteraturen. Olika meningar ha 

 framkommit, och ännu den dag som är stå meningarna skarpt emot var- 

 andra. Man kan säga med MÖLLER (1903, s. 338), »dass fast alle denk- 

 baren Hypothesen iiber den Sinn der Mykorhizenbildung schon ihre Ver- 

 treter gefunden haben». 



En del forskare frånkänna den ektotrofa mykorrhizan all betydelse 

 och betrakta de ingående svamparna som mer eller mindre oskadliga pa- 

 rasiter, så t. ex. GiBELLi (cit. S.^RAUW 1892— 1893, s. 239), Sarauw 

 (1892 — 1893, s. 240), MÖLLER (1903) och FUCHS (191 i). Andra däremot 

 betrakta svamparna som nyttiga eller nödvändiga för ifrågavarande väx- 

 ter; bland dessa må utom Frank (1885; 1888; 1892 b, s. 263; 1894) främst 

 nämnas Stahl (1900), MuLLER (1903; MULLER og Helm.S 1913), V. 

 TuBEUF (1903 b), Peklo (1913) och Petri (1915).' 



Vid bedömandet av frågan huruvida mykorrhizan är nödvändig för 

 mykotroferna måste man vara försiktig och ej göra allt för stora generali- 

 seringar. Man borde egentligen, synes det mig, utgå från de minsta enhe- 

 terna, arten och associationen, och ställa frågan på följande sätt: huru för- 

 håller sig i en bestämd association en given växt med mykorrhiza och 

 utan sådan? Denna uppgift är emellertid givetvis m\cket svårlöst, enär 

 man ej liar utsikter att träftä mykorrhizafria individ i associationer, där ifråga- 

 varande art normalt är försedd med mykorrhiza. Man finner t. ex. ej i 

 en granskog med typisk rähumus bredvid varandra individ utan och med 



• Enligt referat i Bot. Centralbl., 132. 1916 (s. 503). 



