LITTERATUR 41g 



CliRisTKXSKN. H. R., Mextz, a., og OvERGAARD, N., TTndersogelser over Mosefor- 

 sogsarealenie luider Statens Forsngsstationer ved Studsgaard og Tylstrup 



— Tidskr. f. I^andbrug. Planteavl, ig. Kobeiiliavn 1912. 



De GEER, g., Om naturhistoriska kartor öfver den baltiska dalen. — ^ Populär Xa- 

 turv. Revy 1914. Stockholm 1914. 



Du RiETz, G. E.. Kågra synpunkter på den synekologiska vegetationsbeskrifningeiis 

 terminologi och metodik. — Sv. Bot. Tidskr.. 11: i. Stockholm 1917. 



Kkm.vn, W., Afdikning i .skogsmark. — vSkogsvårdsfören. Folkskr., 11. Stockluilm 

 1907. 



Eriksson, J. V., Bälinge mossars utvecklingshistoria och vegetation. — Sv. Bot. 

 Tidskr., 6. Stockholm 191 2. 



v. FeiliTZEX. Hj., Uber die chemische Anah-se des Moorbodens bei der Bewertung 

 fiir Kulturzwecke. — \'erhandl. II. intern. Agrogeologkonf. Stocklrolm 

 1910. Stockholm igii. 



, och LuGNER, I., Undersökningar öfver de mängder bundet kväfve, som 



tillföras jorden med nederbörden. — Landtbruksakad. Handl.. 4g. Stock- 

 holm ig 10. 



Fi,.\ii\ui,T. Ch., mid SCHRÖTER, C, Phytogeograpliisehe Nomenklatur. — III. 

 Congr. intern, de Bot. Bruxelles 1910. /iirich igio. 



I'''R.VNK, B., Ueber die auf Wiuzelsymbiose beruhende Ernährung gewisser Bäume 

 durch luiterirdische Pilze. — Ber. Deutsch. Bot. Ges., 3. Berhn 1S85. 



, Ueber neue Mycorhiza-Formen. — Ber. Deutsch. Bot. Ges.. 5. Berlin 18S7. 



, Ueber die physiologische Bedeutung der Mycorhiza. — Ber. Deutsch. Bot. 



Ges.. 6. Berhn 1888. 



, Die Ernähnmg der Kiefer durch ilire ilycorhiza-Pilze. — Ber. Deutsch. Bot. 



Ges., 10. Berhn iSgi (»i8g2 a»). 



. I^ehrbuch der Botanik nach dem gegenwärtigen Stånd der \\'issenschaft, i. 



Leipzig i8g2 (•>i8g2 b>>). 



, Die Bedeutiuig der Mycorhiza-Pilze fiir die gemeine Kiefer. — Forstwiss. 



Centralbl., 16. Berhn 1894. 



FrEdenberg, k., Linnér, H.,och Ouchterlony, H., l"tdrag lu- en till Kungl. Do- 

 mänstyrelsen, ingifven »Berättelse om gjorda iakttagelser rörande torrlägg- 

 ning af vattensjuka marker å skogstrakter inom landet». — Arsskr. Fören. f. 

 skogsvård i Norrland 1900. Stockholm 1900. 



Fries, Th. C. E.. Botanische Untersuchungen im nördlichsten Schweden. Ein 

 Beitrag zui Kenntnis der alpinen und subalpinen \'egetation in Torne Lapp- 

 mark. — Akad. Abh. Uppsala igi3. 



FrUH, J., imd SciiröTER, C, Die Moore der Schweiz mit Beriicksichtigung der ge- 

 samten Moorfrage. — Bern 1904. 



PUCHS, J., tiber die Beziehimgen von Agaricineen und anderen humusbewohnenden 

 Pilzen zur Mycorhizenbildimg der Waldbäume. — Bibi. Bot., 18. Stuttgart 

 igii. 



FuRRER, E., \'egetationsstudien im Borniiesischen. — Inaug.-Diss. Ziirich 1914. 



Förteckning öfver Skandinaviens växter utgifven af Lunds Botaniska Förening, i. 

 Kärlväxter. — Lund 191 7. 



G.vi,i,.vuD. I.. Études sur les mycorliizes endotrophes. — Rev. gén. de Bot., 17. 

 Paris 1905. 



Gr.\dmann, R., tiber Begrifisbildmig in der Lehre von den Pflanzenformationen 



— EnGI<ERS Bot. Jahrb., 43, Beibl. gg. Leipzig igog. 



Grenander, T., Bidrag till frågan om hvilka myrar, som lämpa sig för skogsbörd. 



— ■ Är.sskr. Fören. f. skogsvärd i Norrland igi2. Stockliolm igi2 (»igi2 a»). 

 , Torfmarkerna och deras afdikning för skogsbörd. — Skogsvårdsfören. Folkskr. , 



31 — ^z. Stockholm igi2 (»igi2 b»). 



