LITFERATUR 4 2 I 



Holmgren', A.. Några anmärkningsvärda ståndortsniodifikationer af tall och gran. 



— Skogsvårdsfören. Tidskr., 7. Stockholm 1909. 



Hult, R., Försök till analytisk behandling af växtformationerna. — Meddel. Soc. 



pro Fauna et Flora Fenn.. 8. Helsingfors 18S1. 

 . Recherches sur les pliénoménes périodiques des plantes. — Xov. Act. Reg. 



Soc. Scient. Upsal., Ser. III, 11. Upsala 1883. 

 . Blekinges vegetation. Ett bidrag till växtformationernas utvecklingshistoria. 



— Meddel. Soc. pro Faiuia et Flora Fenn.. 12. Helsingfors 18S5. 

 HÖGBO.M. A. G.. Norrland. — Norrl. Handbibi., I. Uppsala 1906. 



HövELER, W., Ueber die \'er\verthung des Humus bei der Ernährung der chloro- 

 phyllfiilu-enden Pflanzen. — Jalnb. f. wiss. Bot., 24. Berhn 1892. 



JEXSEX, C. Danmarks Mosser I. Hepaticales, Authocerotates og Sphagnales. — Ko- 

 benhavn 1915. 



JoST, L., \'orlesungen iiber Pflanzenphysiologie. — Jena 191 3. 



Katalog för skogsavdelningen å utställningen i Örnsköldsvik 1916. redigerad av 

 Per Ödmax. — Sollefteå 1916 (•>Katalog Skogsutställningen 1916»). 



Kempe. Fr., Skogshushållning i Norrland. Ett program. — Norrl. Handbibi., 3. 

 Uppsala igog. 



Kempe. vS., Några ord om Norrlands skogar. — Ar.s.skr. Fören. f. skog.svård i Norr- 

 land igo6. Stockholm igo6. 



KERXER, a., Das Pflanzenleben der Donaulaender. — Innsbruck 1863. 



, Pflanzenleben, i. — Leipzig imd Wien i8g6. 



KlHLM.^x, A. O., Pflanzenbiologische Studien aus Russisch Lappland. Ein Beitrag 

 ziu" Kenntniss der regionalen Gliederung an der polaren \\'aldgrenze. — Act. 

 Soc. pro Fauna et Flora Fenn., 6: 3. Helsingfors 1S90. 



KiRCHXER, o.. Loew, E., vSchröter, C, Lebeusgeschichte der Bliitenpflanzen Mit- 

 telemopas, 1:1. — Stuttgart 1908. 



K\xix, H., och Samuelsson", G., Några kritiska synpunkter på beståndsanalyser. 



— Skogsvårdsfören. Tidskr., 14. Stockholm 191 6. 



Leixixgex. W. Graf zu, Die Waldvegetation präalpiner bayerischer Moore. — 



Naturw. Zeitschr. f. Land- u. Först wirtsch., 5. Stuttgart 1907. 

 Lidforss, b., Die wintergriine Flora. — Lunds Univ. Årsskr., N. F., Afd. 2, 2: 13 



(även K. Fysiogr. vSällsk. Handl., N. F., 17: 13). Lund 1907. 

 LiXDHÉ, U. , Hvilka torfmarker i öfre Norrland böra afdikas för skogsbörd? — Arsskr. 



I'"'ören. f. skogsvård i Norrland 1909. vStockholm 1909. 

 , Äldre afdikningar i Norrbotten samt Norrbottens-myrars näringshalt — 



Arsskr. Fören. f. skogsvård i Norrland 191 1. »Stockholm 191 1. 

 LiXDSTRÖM, A., Jordslagen inom \'esternorrlands län i geologiskt och agronomiskt 



hänseende. — Sveriges Geol. Unders., Ser. C, 92. vStockholm 188S. 

 LixxER, H., Några ord om afdikning å skogsmark i och för skogsbörd. — Tidskr. 



f. Skogshiish., 28. Stockholm 1900. 

 LoRExz, J . R.,Allgemeine Resultate aus der pflanzengeographischen imd genetischen 



Untersuchimg der ^loore im präalpinen Hiigellande Salzburg's. — Flora, 16. 



Regensbiu-g 1858. 

 LuGXER, I., Metod för midersökning af torfjord för kultiurändamäl. använd vid 



Svenska ilosskulturföreningens kemiska laboratorium. — Berätt. öfver 



Verks, vid Sv. Mosskulturfören. Kem. Laborat. år igii af Hj. v. FeiliT- 



ZEN. Jönköping igi2. 

 Lundberg, G., Handbok i skogsdikning. — Stockholm 1914. 

 LuxDBOHM, Hj., Berggrunden inom \'esternorrlands län. — »Sveriges Geol. Unders., 



Ser. C, 177. Stockholm 189g. 

 LÖHXis, F., Handbuch der landwirtschaftlichen Bakteriologie. — Berlin 1910. 



