120 LITTERATUR 



Waixio. E., Monographia Cladoiiiaruin universalis. — Act. vSoc. pro Faima et Flora 



Fenn., 14. Helsingfors 1S97. 

 Warming, Ii., und Graebnf.r, P., Eug. Warming's I.ehrbuch der ökologischen 



Pflanzengeograpliie. — Berlin 1914 — 1916. 

 Warnstork, c, Sphagnates-Sphagnaceae. — Das Pflanzenreich. Leipzig iqii. 

 Weber, c. a., Uher die \'egetation und Entsteliung des Hoclunoors von Angstu- 



nial im Memeldelta mit vergleichenden Ausblicken auf andere Hochmoore 



der Erde. — Berlin 1902. 

 , Die wichtigsten Hunius- und Torfarten imd ilore Beteiligimg an dem Aufbau 



norddeutscher Moore. — Festschr. z. Feier d. 25-jähr. Bestehens d. \'ereins 



z. Förd. d. Moorkult. i. Deutsch. Reich. BerHn igoS. 

 , Was lehrt der Aufbau der IMoore Norddeutschlands iiber den Wechsel des 



Klinias in postglacialer Zeit. — Zeitschr. Deutsch. Geol. Ges.. 62. Berlin igio. 

 Wei,axder, A., Om skogsdikning. — Tidskr. Fören. f. skogsvård i Norrland igo6. 



Stockholm 1906. 

 WlBECK, E., Skogsföryngringsfragan i Xorrland. — Skogar och skogsbruk. (Även 



Skogsvårdsfören. Tidskr., 15.) Stockholm 1917. 

 WOM.\eKA, I., Waldbauversuche auf dem Hochmoore in Sebastian.sberg in Böhnien. — 



Zeitschr. f. Moorkult. u. Torfverw., i. Wien 1903. 

 Zailer. \"., imd W11.K, L., i'ber den Einfluss der Pflanzenkonstituenten auf die 



physikahschcn imd chemischen Eigenschaften des Torfes. — Zeitschr. f. 



Äloorkult. u. Torfverwert., 5. Wien igoj. 

 AF Zellén, J. o., Om torrläggning af försumpad .skogsmark. — Skogsvårdsfören. 



Tidskr., i. Stockholm 1903. 

 ÖrTENBI.ad, Th., Om skogarne och skogshushållningen i Xorrland och Dalarne. — 



Bih. t. Domän.styrelsens Berätt. rörande vSkogsväsend. 1893. Stockholm 1894. 



Rättelser och tillägrg. 



Sid. 3, tredje stycket, .stSr: v. Post 1917; läs: v. Post J916. 

 » 22, nedtill på första stvcliet, står: Friis/uli/ia : läs: Friistulia. 

 » 89, första stvcl<et, står: utbildade östra; läs: utbildade i östra. 

 » 97, nedtill på sidan, står: Cajaxders (igii, s. 201); läs: Cajandeus (1911, s. 201). 



» 248, andra raden omedelbart under Trädslag, står: »; läs: gran. 



» 503, andra stycket, står: 15 liektar; läs: 19 hektar. 



» 303, » J står: 10,5 liektar; läs: 1,05 hektar. 



Vad som i avliandlingen benämnes Cladonia sih'atica har oftast bestämts redan i 

 läk. 1 allmänhet torde det här vara fråga om C. la.riiisctila, enär — enligt fil. kand. G. 

 Einar Du Rietz — till denna art sannolikt hör huvudmassan av det som i vårt land be- 

 nämnts C. silvatica. 



