— 17 — 



12. Tøvejr, Lavlandet snebart. 13. og 14. Tæt Snefald, Lavlandet dækket. 16. 

 Lavlandet næsten snebart. 1 7. Snestorm. 1 8. Snefald. 1 9. Sneen begynder at 

 svinde i Lavlandet. 21. Regn. 22. Sneen borte i Lavlandet og delvis paa Fjæl- 

 dene. 26. Snebart næsten overalt. 27. December — 9. Januar, væsentlig 

 uforandret; ingen Nedbør af Betydning; tilsyneladende ikke synderlig stærk For- 

 dampning, da de faa Sneklatter paa de dækkede Steder lavere paa Fjældene 

 samt paa Topfladerne af disse ikke synes at tage synderlig af i Størrelse. 10. 

 Snestorm. 11. Snedække overalt, stille. Frost. 12. Snestorm. 14. Regn. 15. 

 Sneen næsten borte. 25. Snestorm, Sne overalt. 30. Tø. 31. Sneen næsten 

 borte overalt. 4. Februar, Sne overalt. 4—13. Jævnligt Snefald. 13. Sneen 

 ligger højt i Driver og især paa nogenlunde jævnt skraanende N.- og V.- Sider; 

 paa Højdeplateauerne og i Lavlandet kun fra nogle Gtm. til 30 å 60 Ctm. 

 1 4. begyndende Tø. 1 5. Sneen delvis borte i Lavlandet. 1 6. Sneen næsten 

 helt borte overalt, Regn. 10. Marts, Snefald; paa Fjældene et tyndt Dække, 

 i Lavlandet Tø. 19. — 20. Atter lidt Snefald. 21. Snestorm i Nat; tyndt Sne- 

 dække overalt. 2 3. Sneen ligger som sædvanlig mest paa N.- og V.-Siderne; 

 ogsaa Sne i Lavlandet. 27. Meget fordampet og bortsmeltet; Sneklatterne mindre 

 og mere spredte, jo nærmere man er Søen. Ifølge Opgivelser skal der pan 

 Nordreøerne endnu være høj Sne lige ned til Søen. 29. Snefald. 31. Tø; 

 østlig Storm. 1. April, næsten snebart. 3. Snefald. 4. Tyndt Snedække paa 

 Fjældene. 6. Snedække paa Topplateauerne, spredte Klatter paa Fjældsiderne. 

 6. — 9. Tø. 10.— 12. Regn. 1 2. Kun enkelte Klatter paa Topplateauerne. 2, Maj, 

 Klatterne næsten forsvundne. 3.-4. Ringe Snefald, 4. Tyndt Snedække paa 

 Fjældene. Ifølge Opgivelse skal der paa Nordreøerne være megen Sne lige ned 

 til Søen. 1 0. Fuldstændig snebart. 1 5. Paa Nordreøerne en Del Sne paa Fjæl- 

 dene (egen Iagttagelse); sydpaa fuldstændig snebart. 



Til disse Optegnelser føjer Dr. Poulsen følgende Bemærkninger: ,Den Del 

 af Øerne, jeg nogenlunde har kunnet iagttage, er den sydlige Del af Strømø og 

 Østerø samt Sandø og Nolsø. Disse Partier er forholdsvis lave og vel væsentlig 

 derfor langt mindre snedækte end den store nordlige Del. Dog er Forskellen 

 mellem f. Ex. Nolsø og Torshavns nærmeste Omegn paa den ene Side og 

 de c. 25 Km. nordligere Dele af Østerø paa den anden meget paafaldende: Nolsø 

 bliver ofte snebar i Løbet af faa Timer, vel sagtens fordi den er lille, lav, 

 kuplet paa Toppen og de fleste Steder falder stejlt af mod Søen; der ligger 

 aldrig megen Sne paa den, heller ikke i Driver. 



,Naar jeg bruger Udtrykket Snedække er det for saa vidt ukorrekt, som 

 der altid findes store nøgne Partier, idet fremspringende Punkter, — store Sten, 

 Hamre o. lign. — saa at sige aldrig begraves; en virkelig Snemark, f. Ex. egnet 

 til Skilobning, er saaledes en Sjældenhed. 



„I første Halvdel af Februar, da vi havde det største Snefald og efter 

 Sigende mere Sne end almindeligt, var jeg flere Gange nødt til at gaa fra Tors- 

 havn til Velbestad paa Vestsiden af Strømø. Snebedækningen var da saaledes 

 fordelt : Paa det jævnt stigende Stykke fra Torshavn til Højdeplateauet (c. 200 M.) 

 var der en Del store og høje Snedriver vexlende med helt snebare Partier og 

 Strækninger med 30— 60 Gtm. s jævnt Snedække; paa Plateauet laa et 15— 30 Ctm. 

 højt Snelag, større Sten og Blokke altsaa udækkede. Paa den stejlere Skraaning 

 fra Plateauet og ned til Velbestad var der saa at sige ikke et eneste snebart 

 Punkt; ogsaa Hamrene var begravede. Sneen gik mig overalt til midt paa Livet, 

 og mange Steder var der enorme Driver. Efter hvad jeg hørte og saa andre 



2 



