— 8 — 



I 1895 rejste den svenske Botaniker Dr. H. G. S i mm o ns paa 

 Færøerne, hovedsagelig for at studere Havalgevegetationen; men 

 han har dog ogsaa gjort Indsamlinger paa Land, hvorom han har 

 givet kortere floristiske Meddelelser (Simmons 1896). 



Samme Aar besøgte Dr. F.Børgesen for første. Gang Øerne, 

 og Forf., der deltog i Ingolf-Expeditionen, anløb paa Ud- og Hjemtur 

 Trangisvaag paa Syderø; en lille Notits om vore Iagttagelser over 

 Vegetationen, samt nogle Plantelister publicerede vi i Fællesskab 

 (Børgesen og Ostenfeld Hansen 1896). 



Som nævnt i Foroj-det begyndte den egentlige grundige Under- 

 søgelse af Øernes Vegetation næste Aar (1896), idet Apoteker 

 G. Jensen besøgte de fleste Øer for Mosfloraens Skyld og Dr. 

 Børgesen adskillige af dem for Algefloraens, G. Jensen har (1897) 

 givet en fortræffelig Rejseberetning, hvori han med Rejsens Gang 

 som Ramme beskriver, hvad han traf paa af botanisk Interesse, 

 idet han lægger Hovedvægten paa Mosvegetationen. Der er i denne 

 Afhandling en Rigdom paa Vegetationsbeskrivelser og Bemærkninger 

 om Arters særegne Voxepladser, samt Betragtninger over de ydre 

 Kaars Virkning paa Vegetationen; Afhandlingen har været mig til 

 stor Nytte og vil blive citeret atter og atter i Kapitlet om Plante- 

 samfundene. Paa særdeles mange Punkter har Jensen nemlig ikke 

 nøjedes med Mosvegetationen alene, men har optegnet, hvad der 

 var at bemærke ved Vegetationen i dens Helhed, og hans store 

 Kendskab til Blomsterplanterne har givet sig Udslag i mange fuld- 

 stændige Vegetationsbeskrivelser, der staar betydelig over, hvad en 

 ensidig Betragtning af enten Blomsterplanter eller Mosser vilde give. 



En anden Afhandling, der behandler Plantesamfundene paa 

 Færøerne, er P. Fe il b er g's som Manuskript trykte „Fra Lier og 

 Fjælde" (1900). Forfatteren til denne fornøjelige Rejse-Skildring 

 opholdt sig i Somren 1899 paa Færøerne og Shetland for at studere 

 Plantevæxten fra et økonomisk Synspunkt. Afhandlingen behandler 

 derfor hovedsagelig kun Hjemmemarken med dens Græsvæxt og 

 Korn- og Kartoffel-Avl, samt den lavere Del af Udmarken (Hangen); 

 den rent botaniske Side er kun en mindre vigtig Synsvinkel for 

 Forfatteren. Ikke desto mindre findes der fortræffelige Skildringer 

 af nogle af Plantesamfundene. Det er selvfølgelig først og fremmest 

 Bøernes Græsformation og de dyrkede Agre, som der redegøres for; 

 dernæst Græsli og Hedekær, samt Kær og Lynghede. Overalt er 

 der en stærk Paapegen af Jordbundens Art og dennes Betydning 

 for Plantevæxtens Sammensætning ; ogsaa den usædvanlig store 



