Arabis hispida [A. petræa], Statice Armeria og Salix herbacea; 

 det er en Samling Navne, der passer aldeles ind i det Begreb, som 

 jeg for Færøernes Vedkommende kalder Fjældmark. — Lyngbye for- 

 tæller ogsaa (1. c. p. loO) om den dyrkede Marks Udvikling fra Korn- 

 ager, gennem en Ukrudtsvegetation (min „Forvandlingsformation") 

 til Græsengen med Holcus lanatus og mollis, Anthoxanthiim, Festuca 

 pratensis^) og Agrostis vulgaris — altsaa den sædvanlige Bøformation. 

 Ogsaa den Ejendommelighed, at alle Husene er tækkede med 

 Græstørv, hvor Græsset trives saa vel, at „man kan slaa Hø paa 

 Husenes Tage" (1. c. p. 149), omtales, og tillige meddeles en Liste 

 over de Arter, der voxede paa Taget af Sørvaag Kirke paa Vaagø. 



Nogle Aar efter Lyngbye besøgte den danske Geolog Forch- 

 hammer Færøerne og var da i Selskab med Skotten W. G. T r e v e I y a n , 

 som adskillige Aar efter skrev en lille Afliandling om Færøernes 

 Vegetation og Klima (Trevelyan 1835 — 37); det er — hvad Vegeta- 

 tionen angaar — mest Gentagelser af Landt's og Lyngbye's Med- 

 delelser; ny er dog nogle Optegnelser fra Malinsfjæld paa Viderø, 

 som Trevelyan sammen med Forchhammer besteg d. 18 Juli 1821; 

 han giver her en Liste over de Arter, der voxede paa Topplateauet, 

 en Liste, som nøje svarer til Lyngbye's fra Skællingfjæld, og des- 

 uden Angivelser af de Højder, i hvilke de forskellige alpine Arter 

 begyndte at vise sig. 



Det næste Bidrag til Kundskaben om Færøernes Plantevæxt 

 skyldes Franskmanden Ch. Martins, som i 1839 med Orlogs- 

 korvetten „La Recherche" anløb Torshavn og under sit Ophold 

 gjorde Exkursioner paa Strømø og Nolsø. Han har benyttet dette 

 Kendskab til Færøernes Vegetation til en sammenlignende Studie 

 over Færøernes, Shetlands og Islands Flora og Betragtninger over 

 Floraens Indvandringsveje og -Maader (Martins 1848). Et Referat 

 og en Kritik af denne Del af hans Arbejde ligger udenfor vort 

 Omraade; her skal kun omtales, at der — foruden den stadig 

 gentagne Beskrivelse af Kornavlen og Jordens Dyrkningsmaade — 

 gives en Skildring af Vegetationen i Torshavns nære Omegn og 

 paa Nolsø fra Stranden til Toppen af Øens Fjældparti. De ejen- 

 dommelige Rundheller nord for Torshavn med deres vexlende Vege- 

 tation behandler han meget korrekt, idet han skelner mellem de 

 golde og udsatte Toppe, hvor navnlig Armeria falder i -Øjnene, og 

 de kærfyldte Huller med Kriopliornm o. s. v. Fra Nolsø nævner 



^) Bestemmelsen er ikke korrekt; der er muligvis ment Ftstuca rubra. 



