— 4 — 



Plantevæxten i den udyrkede Del af Landet; derimod er der et 

 udførligt Kapitel om Agerdyrkningen (1. c. pp. 292—320) og om 

 Høavlingen (pp. 320—328). Vi faar heri at vide, hvordan Færin- 

 gerne behandler den Jord, der indtages til Dyrkning. Metoden var 

 den Gang, altsaa for godt Hundrede Aar siden, den samme, i alt 

 Fald i sine Hovedtræk, som nu, saaledes som den senere bliver skildret 

 her i Afhandlingen. Det var de samme Kulturplanter, der anvendtes, 

 nemlig hovedsagelig Byg og Roer; Kartoffeldyrkningen, der nu er 

 saa udbredt, var dog den Gang kun i sin Vorden, og Forsøgene 

 med Havre og andre Planter var uden større Betydning da som 

 nu. Ligesom den Dag i Dag overlod man til Naturen at klæde 

 den benyttede Ager med Græs, hvad der tager nogle Aar. Det er 

 ganske ejendommeligt at se, hvilken Konservatisme der har været 

 raadende med Hensyn til Agerdyrkning i det forløbne Aarhundrede; 

 thi først nu i de senere Aar er den rokket. 



Forfatteren til det kendte store Algearbejde „Tentamen Hydro- 

 phytologice danicæ" , Pastor H. C. Lyngby e besøgte i 1817 Færøerne 

 og fra hans Haand foreligger der (Lyngbye 1822) nogle „Anmærk- 

 ninger til kort Efterretning om Færøerne efter Sir Mackenzie" ; 

 foran for Anmærkningerne gaar en ligeledes af Lyngbye forfattet, 

 noget forkortet Oversættelse af Sir Mackenzie's Afhandling; men 

 heri findes saare lidet af Interesse for os, blot den sædvanlige 

 Beskrivelse af Metoden for Agrenes Dyrkning. Derimod giver 

 Lyngbye's Anmærkninger flere værdifulde botaniske Oplysninger; 

 særlig er en Beskrivelse af Bestigningen af Skællingsfjæld paa 

 Strømø (1. c. pp. 123 — 126) værd at fremhæve paa Grund af dens 

 detaillerede Notitser om Vegetationen paa Fjældets Topplateau. 

 Her nævnes, at Fladen dels er „bevoxet med Mos, især Trichosto- 

 muni [Grimmia hypnoides og G. ericoides] ^), dels bestaaende af øde 

 Sand og Grus, hvor Koenigia islandica hist og her sparsomt pipper 

 frem" ; Lyngbye har hermed karakteriseret de to Højfjælds-Plante- 

 formationer, der her i Afhandlingen benævnes Grimmiahede og 

 Fjældmark. For den sidstes Vedkommende følger endvidere en 

 Liste, hvori der, foruden en Mængde Mosser og Likener, nævnes 

 følgende Blomsterplanter : Festuca vivipara [F. ovina vivipara], Aira 

 montana [A. flexuosa ■montana'], Koenigia islandica, Polygonum 

 viviparum, Rumex digynus, [Oxyria digyna'], Saxifraga palmata 

 [S. cæspitosa'], S. stellaris, Cerastiiim alpinum [C. Edmondstonii], 



*) Navnene indenfor de kantede Parenteser er de nu bruselisfe. 



