— 51 — 



byggede, og Fofentilla anserina'å er forsynede med Filt paa Under- 

 siden; endelig er de hos Cerastinm tetrandrum noget kødede og 

 tillige kirtelhaarede. Mosser og Likener mangler i denne Formation. 



E X e m p 1 e r : 



1. Sandstrand ved det inderste af Trangisvaagfjorden, Syderø 

 (Honckenya-Association). Honckenya, Atriplex patula, A. hastata, Poten- 

 tilla anserina, Matricaria inodora phæocephala voxer spredt paa Stranden syd 

 for Elvens Udlob; nord for dette findes en stor Strandvold med frodig Vege- 

 tation af Honckenya, Matricaria, Atriplex, Agropyrum repens, Potentiila, Halo- 

 scias scoticum og hist og her Rumex obtusifolius og R. domesticus. Selve 

 Sandstranden er næsten gold. Sti and voldens Arter, undtagen Rumices og Halo- 

 scias. tindes dog i spredte Exeinplarer. 



r^. Stranden udfor Dalen ved Kvalbø, Sydero (Honckenya-Asso- 

 ciation). Her findes en stor nøgen Sandflade, som kun ud mod Havet har 

 en lille Strandvold med Stene, hvorimellem en Del Honckenya og enkelte 

 Cakile søger at holde sig i Live. 



3. Stranden ved det inderste af Bordovig, Bordø'). (Honckenya- 

 Association, Atriplex -Facies). Atriplex patula voxer i rigelig Mængde, 

 desuden noteredes Agrostis stolonifera med Udløbere og Glyceria distans. 



4. Det inderste af Vigen ved Midvaag, Vaagø, er en ganske flad, sandet 

 Strand, som i stor Udstrækning ligger tør ved Lavvajide. Ovenfor den Del, 

 som ved Højvande kan dækkes af Havet, findes et Tilløb til en KUt (Elymus- 

 Association), idet Vinden har blæst en Del Sand sammen i smaa Høje. som 

 er dækkede af Poa pratensis, Agropyrum repens, Agrostis stolonifera og Potentiila 

 anserina, blandet med Elymus, Honckenya og Trifolium repens; Agrostis gaar 

 ogsaa ned udenfor Højene og breder sig med sine lange Udløbere i frodig 

 Udvikling hen over det nøgne Sand. 



5. Ved Elvens Udløb ved Sande vaag, Vaagø. Sandet og stenet Strækning 

 med Potentiila anserina, Honckenya, Poa pratensis og Agrostis stolonifera, samt 

 en Del Arter i mindre Antal, sikkert forte hertil af Elven. 



b. Klitformationen (Psamma-Association). 



Kun paa ét Sted paa Færøerne opskylles saa meget Sand, at 

 det ved Vindens Hjælp har kunnet fyge sammen og danne en 

 virkelig Klit; dennes Materiale er det samme som Sandstrandens, 

 nemlig Basaltsand, men noget finere. Klittens Udseende er mørkegraa, 

 ikke hvidlig som Kvartssandsklitterne langs Europas Vestkyst. Ejen- 

 dommeligt nok er Karakterplanten paa denne ene Klit, som ligger 

 ved det inderste af Sands bugt paa Sandø (Fig. 9), den samme 

 som paa Vest-Europas Klitter, nemlig Fsamma arenaria (Psamma- 

 Association). Det er det eneste Sted paa Færøerne, at denne 

 iøjnefaldende Plante er funden, og man er vel nok berettiget til at 

 sige, at den ikke forekommer andre Steder. Dens særlig udviklede 



^) Paa Nordreøerne mangler saa at sige fuldstændig Sandstrand. 



