— 63 - 



træder nemlig næsten altid den nøgne Klippe frem, enten som fast 

 Klippe eller som en Barrikade af store Klippeblokke, og her mangler 

 det grusede, lavvandede Bælte. Det er forskelligt for de forskellige 

 Søer, hvor stor Udstrækning denne Klippebred har, ja der findes 

 ogsaa Smaasøer, hvor hele Periferien er Klippebred. I Almindelig- 

 hed er disse Klipper nede i Vandet uden synlig Plantevæxt, men 

 undertiden finder man dem bevoxede med Fojitinalis antipijretka 

 eller nogle Grønalger (saaledes i Kvalbø Ejde-Søen en Form af 



I 



Fig. \i. Kvanhauge-Søen paa Sydero. Man ser fra Fjældplateajiet ned i Dalen, 



i hvis Bund Søen ligger; Søen er adskilt fra Havet ved en tilsyneladende ret 



smal Strækning; Bredden er flad og gruset ind mod Dalbunden, brat og bestaaende 



af fast Klippe ud mod Havet. (Efter Botany of the Færoes I.) 



Cladopliora glomerata i Mængde) — altsaa egentlig en Lithofyt- 

 formation ; denne kommer i noget mere udviklet Form igen i 

 Bækløbene og behandles lidt nærmere nedenfor (p. 6S). 



Søernes Linmæformation deles naturlig efter Bundens Beskaf- 

 enhed i to Associationer: 



a. Litorella-Association fra Strandbredden til c. 50 Cm. 's Dybde. 

 /9. Sparganium-Potamogeton-Association fra c. 50 Cm. 's til 1,00 — 

 1,50 Gm.'s Dybde. 1) 



^) I større Dybde er de fleste af Søerne antagelig uden Plantevæxt, dog ind- 

 samlede jeg i Sandsvatn paa Sandø nær Bredden en Mængde løst liggende 

 Kugler af Ægagropila Martensii, som sikkert har voxet længere ude i Søen. 



