— 65 — 



blød og løs, og i Stedet for de stavnsbundne eller over Bunden 

 vandrende Planter optræder andre med Rhizomer, der kryber nede i 

 Dyndet, og med strakte Stængler, som fører Blomsterstandene op 

 til Overfladen; dog er her ogsaa stavnsbundne Former, thi dels 

 gaar flere af de ovennævnte, f. Ex. Isoetes-Arieme og Nitella, her 

 ud, dels maa Myriophyllmn alterniflorutn og Potamogeton pusillus 

 regnes herhen. Den sidste, der forøvrigt er sjaBlden, formerer sig 

 udelukkende ved sine Vinterknopper, der næste Aar frembringer 

 en busket Plante uden Rhizom, og er følgelig analog med en 

 enaarig Plante. Efter de mest karakteristiske og hyppige Arter 

 kalder jeg dette Plantesamfund for Sparganium-Potamogeton- 

 Associationen. Foruden de lige nævnte hører hertil: Sparga- 

 nium affine, Potamogeton gramineus, P. natans, P. perfoliatus, P. 

 nitens samt de sjældne P. alpinus og P. prælongus. Nogle af 

 Potamogeton-Arterne har kun Undervandsblade (P. perfoliatus, P. 

 prælongus, P. nitens og P. alpinus her paa Færøerne), andre har 

 ligesom Sparganium Flydeblade, men medens de hos denne er 

 baanddannede, er de hos Vandaxene elliptiske. Fælles for alle 

 Arterne er, at de er Vindbestøvere, og om dem alle gælder det, 

 ja i endnu højere Grad end om Litorella-Associationens Arter, at 

 deres Frugtsætning meget ofte slaar fejl; flere af de sjældnere er 

 slet ikke kendte med Frugt paa Færøerne (sé nærmere p. 43). Kun 

 Myriophyllum synes at fruktificere nogenlunde regelmæssige). 



Det er, som ogsaa foran paapeget, en meget mager Vegetation, 

 der huses i de færøske Indsøer. I en Afhandling om de skotske 

 Søers Flora har George West (1905) fornylig givet os Materiale 

 til en Sammenligning mellem de skotske og de færøske Søer. Det 

 viser sig tydelig heraf, at de skotske Højlandssøer ligner de fær- 

 øske meget, hvad Vegetation og Udseende angaar. Af den store 

 Mængde Fotografier, som ledsager West's Afhandling, sés, at ad- 

 skillige Søer er forbavsende lig de færøske: saaledes kan henvises 

 til Fig. 49, 53, 55, 58, 63, 64 og 69. Det fremgaar ogsaa af Texten 

 (1. c. pp. 1002 — 1003), at det er de samme Arter og tillige adskillige 

 andre, som mangler paa Færøerne, der danner Vegetationen, hvis 

 almene Præg øjensynlig er det samme. Ensartetheden træder dog 

 tilsyneladende ikke saa stærkt frem, da West behandler baade 



») I Tilslutning til disse Indsøplan ler bør vist nævnes Ruppia maritima, som 

 findes i nogle lavvandede, smaa Damme nær Havet ved Kvalbø. 



5 



