— 73 - 



med den nøgne Klippe eller den bare Jord stikkende frem overalt. 

 Foruden i disse Fordybninger træffes Kærsamfund overalt i Dalenes 

 nedre Dele, hvor Vandet er rigelig til Stede, og hvor Vandbevægelsen 

 er hæmmet eller svag. I Nutiden, hvor næsten hver Dal er taget i 

 Brug til Tørveskæring, er denne Kærdannelse tiltaget overordentlig. 

 Dalenes uregelmæssige Bund, hvor Klippen ofte naar op til eller 

 lige mod Overfladen, medens den lige ved Siden af ligger i en halv 

 til hel Meters Dybde, har naturligvis bevirket, at Menneskene kun 

 har skaaret Tørv, hvor der er nogen Afstand ned til Klippen. 



Fig. 14. Bølgeformet Landskab paa Sandø mellem Sand og Skopen; i Baggrunden 



til venstre en lille Sø. Fordybningerne indtages af Kærformationen. Kuplerne af 



Hede eller Fjældmarksvegetation. (Efter Foto. af Dr. F. Børgesen.) 



Følgen heraf er, at en færøsk Dalbund har en meget ujævn Over- 

 flade med uafbrudt Vexlen mellem smaa Fordybninger og Forhøj- 

 ninger. I de ved Tørveskæring dannede Fordybninger, saavelsom 

 i de naturlige, har Kærplanternes Samfund indfundet sig, da her 

 er saa meget Vand, at det er det bedst skikkede til at leve der. 

 I Tidens Løb forøger Plantevæxten Tørvemassen og faar Overfladen 

 til at hæve sig; derved sænkes Vandstanden relativt sét, og Vege- 

 tationen faar lidt efter lidt et andet, lidt mindre kæragtigt Præg; 

 Eriophorum og Carex-Ariev viger for Scirpiis cæspitosus , Juncus 

 squarrosus og Nardus, og Sphagnum og Campi/lopiis for Hyloco- 

 mia, Isothecium tenuinerve og Grimmia hypnoides — der dannes 



