— 91 — 



selv om Højden over Havet er forskellig; thi det, der her er det 

 afgørende, er Stedets Exposition og ikke dets Højde. 



Med Fjældmarken er det anderledes; det er en alpin Forma- 

 tion, som paa Færøerne sjældnere forekommer i de lavere Egne; 

 den har ret udpræget sit Hjem paa Fjældenes flade Plateauer og 

 er altid tilstode dér, enten vi befinder os paa de lavere Plateauer 

 (2—300 M. o. H.) eller paa de højeste Fjælde (7—800 M.); det er 

 derfor naturligt at vente med Behandlingen af denne Formation 

 til næste Hovedafdeling og ikke føi-st her omtale de faa og lidet 

 typiske Fjældmarker i de lavere Egne og saa senere komme tilbage 

 til samme Samfund igen. 



Klippe vegetationen er et Begreb, som omfatter flere for- 

 skellige Formationer, der danner en kontinuerlig Række fra den 

 næsten kun Liken-klædte lodrette Klippevæg til den frodige Gjov, 

 hvis Afsatser i den Grad bugner af Vegetation, at „Græstørven" 

 hænger udover Kanten og naar ned til den næste Afsats. En 

 særlig Formation af Klippevegetation, Strandklippeformationen, er 

 behandlet foran (p. 58). 



Som karakteristisk for Klippevegetationens Livskaar^) er at 

 fremhæve, at de Planter, der lever paa Klipperne, maa kunne taale 

 en meget betydelig Variation i Temperatur og tillige være mod- 

 standsdygtige overfor periodisk Udtørring. Hvad Temperaturen 

 angaar, da er det jo en Følge af Klippens Konfiguration, at Insola- 

 tionen ofte kommer til at virke meget stærkt, nemlig naar Sol- 

 straalerne træffer den skraanende Overflade med en Vinkel, der er 

 90° eller nær derved. Dette vil kunne indtræffe paa sydexponerede 

 Klippesider. Paa den anden Side vil nordexponerede Klippevægge slet 

 ikke træffes direkte af Sollysets Straaler, men kun modtage diffust Lys. 

 Det er derfor naturligt, at Klippevegetationen i endnu højere Grad end 

 Græslien er forskellig efter Stedets Exposition. Dette gentagne Gange 

 berørte Forhold med Expositionens Betydning for Vegetationen er 

 fremhævet af næsten alle Forfattere, som har skrevet om de nord- 

 lige Egnes Plantesamfund (Warming 1888, Hartz 1895, Rosen- 

 vinge 1897, Kjellman, Gunnar Andersson 1900, Kihlman, 

 Vester gren 1902, Hesselman 1905, o. fl.), og det er for Fær- 

 øernes Vedkommende fremhævet af G. Jensen (1897, p. 165, 192 

 o.fl. Steder) og af mig (Ostenfeld 1901, p. 27, 33, 35 o. fl. Steder). 



Ogsaa den meget varierende Vandtilførsel staar i nær Forbin- 



1) Cfr. E. Warming: 1895, pp. 18-2— 185, og Alb. Nilsson, 1899, p. 93 o. flg. 



