— 104 — 



Sagina procumbens, Empetrum, Hanunculus acer, Draba hirta, Gochlearia offici- 

 nalis og Ai'changelica (et enkelt Individ); ialt 33 Blomsterplanter. 



Disse Hamre var ikke udpræget tørre, og dette, tilligemed 

 deres alpine Karakter, gør dem noget forskellige fra de to følgende 

 Exempler, som jeg betragter som mere typiske for denne sidste 

 Kategori af Hamre og Gjove. 



Hammer paa Østnæs. Sydspidsen af Østerø; syd- og sydvestlig 

 Exposition. Blandt de mere fremtrædende Blomsterplanter var Luzula silvatica, 

 Sedum rhodiola, Plantage maritima, Oxyria, Epilobinm alsinifolium (i Revner), 

 Alectorolophus groenlandicus, Hieracium veterascens, Polygala vulgaris Ballii, 

 Epilobium angustifolium ; af Bregner saas Aspidium filix mas, Polypodium vul- 

 gare og Cystopteris, samt meget sparsomt de kun her fundne Asplenium adian- 

 tum nigrum og A. trichomanes. 



Frodig Hammer lige ovenfor Tværaa. Syderø; sydlig Exposition 

 (sé Fig. 22). Plantago maritima, Anthoxanthum, Hieracia spp. ^), Viola Riviniana, 

 Luzula silvatica. Vaccinium myrtillus, Calluna, Succisa, Galium saxatile, Sedum rho- 

 diola, Angehca silvestris, Hypericum pulchrum, Plantago lanceolata, Festuca 

 rubra, F. ovina vivipara, Thymus, Empetrum, Taraxacum sp., Polypodium vulgare, 

 Aspidium filix mas, Athyrium filix foemina, Ranunculus acer, Alchimilla alpina, 

 Potentilla erecta, Geranium silvaticum, Cerastium vulgare, Blechnum, Polygala 

 serpyllacea, Draba incana, Veronica officinalis, Rumex acetosa, Aira flexuosa og 

 Rubus saxatilis optegnedes; ialt 29 Blomsterplanter og 4 Bregner. Mosserne 

 var af forholdsvis ringe Betydning. 



Gennemgaar man lidt nøjere de Arter, som er opregnede i 

 alle disse lange Plantelister fra Gjove, Ure og Hamre, vil det snart 

 vise sig, at kun et [forholdsvis ringe Antal kan kaldes egentlige 

 Ghomofyter. Det er de i forskellige Henseender gunstige Livs- 

 betingelser, som er Grunden til, at saa mange Planter, der egentlig 

 hører hjemme i andre Plantesamfund, ogsaa optræder her. Naturlig- 

 vis er det ikke let at drage Grænsen for, hvad der bør regnes som 

 Ghomofyt og hvad ikke; men et nogenlunde indgaaende Kendskab 

 til de enkelte Arters Voxeplads og Forekomst paa Færøerne gør 

 det dog muligt at træffe et Valg, der i det store og hele vil være 

 i Overensstemmelse med de naturlige Forhold. 



De Planter, der paa Færøerne optræder som Ghomofyter, idet 

 de i deres Forekomst er knyttede til Klipperevner eller Klippe- 

 afsatser, kan ordnes i tre Afdelinger. Naturligvis optræder disse 

 Planter i andre Samfund; men gennemgaaende naar de deres 

 bedste Udvikling paa Klipperne; kun i den første Afdeling findes 

 en Del Arter, der ogsaa maa regnes for karakteristiske for Fjæld- 

 marken. Disse tre Afdelinger er k) de egentlige Klipperevners 



^) H. cordifrons, H. veterascens, H. subruhicundum. 



