- 123 — 



træffes i Fuglebjærge, nemlig som tidligere (p. 20) nævnt Kvan 

 (Archangelica officinalis). Denne store, stadselige Skærmplante, der 

 er et skattet Lækreri for Færingerne og derfor ogsaa dyrkes i sniaa 

 Haver (Kvangaarde) ved Husene, er et Kendemærke paa Fugle- 

 bjærge; den kan voxe paa smaa Klippeafsatser; men bedst trives 

 den i Uren nedenfor Fuglebjærgene. 



Det er egentlig denne Ur, der bærer den af Fuglene mest 

 paavirkede Vegetation Det særegne ved Uren under Fuglebjærge 

 er, at den næsten altid benyttes som Yngleplads for én af Alke- 

 fuglene, Lunden eller Søpapegøjen {Fratercula arctica), der 

 laver dj'be Huler i den til sin Rede. En saadan „ Lundeur " er 

 altid kendelig paa Frastand, da Plantevæxten har en egen blaa- 

 grøn Tone, som stikker tydelig af mod Vegetationens sædvanlige 

 friskgrønne ^). Det er en særlig Form af Festiica nibra^ som er 

 Ophav til Farven; denne Plante voxer i stor Mængde imellem 

 Urens Blokke og danner et Græstæppe, hvis Bund er et tæt Væv 

 af Rødder og Rodstokke, en sammenfiltret Græstørv. 



Der er ovenfor (p. 102) givet en Skildring af Vegetationen i en 

 Ur paa Nolsø's Østside. I den Del af samme Ur, der var beboet 

 af Lunder, saa Plantevæxten adskillig anderledes ud. Karakter- 

 planten var den nævnte Form af Festuca rubra\ desuden var der 

 en Del Agrostis vulgaris, Enmex acetosa, SteUaria media, Sagina 

 2)rocu7nbens, Cerastiwn vulgare og C. tetrandrum samt Montia rivit- 

 laris; det er for største Delen de samme Arter, der senere omtales 

 under Ukrudtsvegetationen; her er jo nemlig samme Betingelse til 

 Stede: stærkt gødet Jord. Medens en sædvanlig Ur er Tilholdsted 

 for en stor Mængde Mosser, der rigtig kan luxuriere imellem Urens 

 Blokke, er der forholdsvis faa i Lundeuren og delvis andre Arter; 

 nogle hjembragte Pi-øver fra Lundeuren paa Nolsø indeholder efter 

 C. Jens en 's Opgivelse kun følgende Arter: Hypnum Stockesii, H. 

 sericeum, Isothecium myosuroides, Weissia maritima, Grimmia apo- 

 carpa, Porella rividaris, Lophocolea cuspidafa og Stereodon resnpi- 

 natum, (sammenlign Moslisten p. 102). — Ovenfor denne Lundeur 

 var der oppe paa en Klippeafsats ogsaa forskellige Vidner om 

 Fuglenes Indflydelse paa Plantevæxten. Dér stod nemlig (c. 260 M. 

 o. H.) store blomstrende Exemplarer af Archangelica, en frodig 

 Bevoxning af Vrtica dioica os endvidere adskillige SteUaria media 



^) J. Lomholt siger (1898. p. 429), al Lundeurerne er „lette at kende paa det 

 yppige og meget lysgronne Græs'"; dette stemmer ikke med min Opfat- 

 telse af Farven. 



