— 130 — 



(enkelt), R. acelosa, Genvstium vul.^are, Trifoliuiu hybfitlum, Bellis, Dactylis, 

 Alopecurus pratensis og Potentilla anserina — en broget Blanding af hjemlige 

 og fremmede Arter! 



(i. Bø ved Sjov, Strø mø. Holcus lanatus, Agrostis vulgaris, Anthox- 

 anthum og Holcus mollis er Karakterplanter; almindelige er: Equisetum silva- 

 ticum og Trifolium repens; spredte: Rumex acetosa, Ranunculus acer, Angelica 

 silvestris, Luzula multiflora, Plantago lanceolata og Alectorolophus. I det hele 

 er Bøen her lidet blomsterrig og næsten uden Mos i Bunden. 



7. Yngre Bø sammesteds som foregaaende. Holms mollis og 

 Ranunculus acer er Karakleri)lanter ; almindelige er: Holcus lanatus, Agrostis 

 vulgaris og Antlioxanthum ; spredte: Rumex acetosa, Poa trivialis, Stellaria media 

 og Cardamine hirsuta. 



8. Bø i Torshavn. Overfladen er svagt skraanende, Bunden ret tør. 

 Agrostis vulgaris, Antlioxanthum og Holcus lanatus er Karakterjjlanter; almin- 

 delige er: Rumex acetosa. Plantago lanceolata, Luzula multiflora, Ranunculus 

 acer og Alectorolophus; spredte: (lerastium vulgare, Poa pratensis og Bellis. 



I en anden Bømark var Holcus mollis blandt Karakterplanterne, men hyp- 

 pigst var det de tre ovennævnte Arter. Jo ældre en Bø er, desto mindre Rolle 

 synes Holcus lanatus at spille. 



9. Bø ved Næs Præs t eg a ard, Østerø. Agrostis vulgaris og Holcus 

 lanatus er Karakterplanter; almindelig er Antlioxanthum; spredte: Rumex ace- 

 tosa, Holcus mollis, Ranunculus acer, R. repens, Luzula multiflora, Poa trivialis, 

 Carex Goodenoughii. Juncus lamj)Ocarpus, Caltha. Ecjuisetum arvense, E. palustre. 



10. Bø ved Klaksvig, Bordø. Markerne er gennemgaaende fugtige 

 og blomsterfattige, saaledes som almindeligt er paa Nordreøerne. De karakter- 

 givende Arter var: Agrostis vulgaris, Anthoxanthum, Luztila multiflora, Rumex 

 acetosa og Ranunculus acer. løvrigt noteredes: Holcus lanatus, Alectorolophus, 

 Alopecurus geniculatus, Epilobium palustre, Poa triviatis, Caltha (mest i Grøf- 

 terne), Holcus mollis, Ranunculus repens, Cerastium vulgare, Lychnis flos cuculi, 

 Equisetum silvaticum, Juncus lampocarpus. Viola palustris, Carex Goodenoughii 

 og Potentilla erecta. I Bunden er der rigelig Mos. 



Som en særlig Form af Bøformationen regner jeg Tagenes 

 Plantevæxt. Næsten alle de færøske Huse er tækkede med Græs- 

 tørv (sé Fig. 29) og bærer en frodig Græsvæxt, der i Sammensætning 

 nærmest er at betragte som et Udvalg af Bøens Planter. Græs- 

 tørvene til Tagene tages ganske vist oftest udenfor Hjernmemarken; 

 men baade det relativt tørre Sted, hvor de anbringes, og Husets 

 Plads inde i Bøen, fremmer Græssernes Udvikling, saaledes at 

 Vegetationen blivei- en udpræget Graminéformation af ret stor 

 Ensformethed. Saaledes var f. Ex. i Torshavn de hyppigste Græsser 

 paa Tagene overalt Agrodis vulgaris og Festuca rubra. De stod 

 dels i rene Bevoxninger, dels blandede med hinanden og sjæld- 

 nere med smaa Pletter af Holcus mollis, Antlioxanthum og Poa 

 pratensis; ganske enl^eltvis saas Eumex acetosa og Hieracium sp. 

 Mærkeligt og ret uforklarligt er det, at „blomstrende" Urter saa 



