XII Vejledning. 



ved at samle og torre (ikke opklæbe) dis-se erhverve sig andre 

 Arter, som man gjerne vil have, idet man træder i Forbindelse 

 med en Bytteforening, f. Ex. «Botanisk Forening» i Kjøbenhavn, 

 indsender de Planter, man har bestemt at bytte bort og faaer til 

 Gjengjæld andre, som man har ønsket. Hvis man er i Tvivl om Be- 

 stemmelsen af en Plante, kan man ogsaa paa denne Maade faae sin 

 Tvivl hævet, idet man gjennem Bytteforeningen til Sammenligning 

 erhverver sig rigtig bestemte Exemplarer af den omspurgte Plante. 

 Naar man har bestemt og kan gjenkjende sin Egns Planter 

 og er aldeles sikker paa, at man har bestemt dem rigtig, hvilket 

 man dog ikke maa gjøre Regning paa opnaaes uden gjennem 

 megen Øvelse og mange Fejltagelser, da hgger der en rig Mark 

 aaben for selvstændige Undersøgelser; jeg henvender mig her nær- 

 mest til de af Botanikens Dyrkere, som bo paa Landet, og om jeg 

 saa maa sige, midt imellem Planterne, og som have rig Lejlighed 

 til at iagttage disse paa de forskjellige Stadier i Udviklingen. Jeg 

 skal her kun nævne et Par enkelte af de Opgaver, til hvis Løsning 

 de paa Landet boende Botanikere kunde give vigtige Bidrag. Ved 

 at enhver især for sin Egns Vedkommende nøjagtig undersøgte og 

 optegnede alle de Planter, som findes der. samt (med nøje Henblik 

 paa Jordbundsforholdene og andre ydre Forhold) hvilken Rolle de 

 enkelte Arter spille i Egnens Plantevæxt, vilde der efterhaanden 

 skaffes Materiale tilveje til en fyldig Fremstilhng af vort Lands 

 Plantegeografi; der er saa meget mere Grund hertil, som Plante- 

 væxten, gjennem Opdyrkning af hidtil udyrkede Strækninger og ved 

 andre Aarsager, gjennem lange Tider har været og stadig er under- 

 kastet store Forandringer. Og Kjendskabet til den oprindelige Plante- 

 væxt er af ikke ringe Betydning for Studiet af vort Lands For- 

 historie. En anden vigtig Opgave er omfattende Studier i Naturen 

 og Dyrkning af de enkelte Arter, Underarter, Varieteter og Former, 

 for derigjennem nøjagtigere end hidtil at faae disses Værdi og ind- 

 byrdes Forhold bestemt. Endelig for det tredie er der Studiet 

 af Planternes Evne til at lempe sig efter ydre Forhold, og af 

 Maaden hvorpaa Bestøvningen foregaaer hos de enkelte Arter, 

 for at det derigjennem kan oplyses, hvorvidt disse i denne Hen- 

 seende forholde sig ens i de forskjelhge Egne og under forskjellige 

 ydre Forhold. Naturligvis kræve saadanne Studier, hvis de da 

 skulle føre vort Kjendskab fremad, betydehgt Arbejde og megen 

 Taalmodighed, men jeg er sikker paa, at den, som føler sig kaldet 

 til dette Arbejde og anvender sin Fritid til disse Studier, vil føle 

 sig rigelig lønnet ved den Skjønhed, Naturen aabenbarer for og den 

 Tilfredshed, den skjænker sine Dyrkere, og jeg troer, at dette vil 

 befordre den Enkeltes og derigjennem ogsaa Andres baade legem- 

 lige og sjælelige Sundhed og Lykke, hvilket efter min Mening er 

 Videnskabens Maal, idet jeg mener, at Videnskaben ikke, som Nogle 

 paastaa, har sit Maal i sig selv, men i Mennesket, den Enkelte. 



