148 Rosaceae. 



Undersiden svagt haarede, enkelt savtakkede med ud- 

 staaende Takker. Blomsterstilken kirtelhaaret. Bæger- 

 bladene tilsidst tilbagebøjede, tidlig affaldende. Kron- 

 bladene helt hvide. Juni Hist og her forvildet fra 

 Haver. Hvid R., R. alba L. 



b. Tornene rette eller svagt bøjede. Smaabladene dobbelt 

 eller tredobbelt savtakkede, paa begge Sider tæt haarede, 

 paa Undersiden desuden med stilkløse Kirtler, der ofte 

 ere skjulte mellem Haarene. Blomsterstilke og Hyben 

 ofte kirtelhaarede. 



1. Tornene svagt bøjede. Smaabladene med udstaaende. 

 Takker. Bægerbladene udstaaende, tidhg affaldende. 

 Kronbladene blegrøde, i Randen glatte. Var. med 

 mørkt violetbrune Aarsskud, stærkere Torne, Smaa- 

 bladene med fremadrettede Takker og med brune 

 Kirtler paa Undersiden, mørkrøde Kronblade: var. 

 neoburf/énsis (Lange), og med svagere Torne, svagere 

 haarede, paa Oversiden grønne Smaablade, med fremad- 

 rettede Takker, længe blivende Bægerblade, og mørk- 

 røde Kronblade: var. mmusta (Scheutz). Juni-Juli. 

 Ved Gjærder, i Krat, paa Strandskrænter. Hist og her. 

 Var. sjeldne. Filt blad et R., R. tomentosa Sm. 



2, Tornene._x£tta,. Smaabladene tykke, svagt kirtlede. 

 Sægerbladene Wivende, tilsidst oprette. Kronbladene 

 oftest kirtlet-randhaarede, mørkt rosenrøde, sjeldnere 



,,. næsten hvide. Var. med tynde, bløde, stærkt kirtlede 

 r- Smaablade: var. poniifera (Herm.). Juni-Juh. Ved 

 Gjærder, i Krat. Hist og her. (R. mollis Sm.). 



Hyben- R, R. villosa L. 



7. Kubus, Klynger. 



For at kunne bestemme Arterne eller Formerne i denne vanske- 

 lige Slægt maa man saa vidt muHg tage Hensyn til alle Plantens 

 Kjendetegn, ogsaa saadanne, som vanskelig kunne iagttages paa 

 tørrede Exemplarer; man maa derfor ved hidsamlingen notere saa- 

 danne Kjendetegn, f. Ex. Retningen af Aarsskuddene (d. e. de i 

 indeværende Aar fra Roden, Jordstænglen eller Stænglens nederste 

 Del udvoxede, golde Skud), og om Aarsskuddene og Frugterne ere 

 blaaduggede eller ikke; desuden Kronbladenes Farve, Bægerbladenes 

 Retning i Forhold til den umodne Frugt osv. Hvor der i det føl- 

 gende er Tale om Bægerbladenes Retning, er det altid i Forhold 

 til den umodne Frugt. Foruden blomsterbærende Skud maa man 

 stedse indsamle et Brudstykke med tilhørende Blade af Aars- 

 skuddets midterste Del; hvad der i det følgende siges om Bladene 

 og Tornene gjælder, naar intet andet nævnes, fortrinsvis dem 

 paa Midten af Aarsskuddene. Endvidere maa man ogsaa helst 

 medtage Spidsen af et Aarsskud. Da der ofte voxer flere Arter 



