Forklaring. 265 



fjerdelt, fjerlappet, fjerfliget, fjersnitdelt, se: delt. 

 fjern ervet er et Blad med en stærkere Midt- eller Hovednerve, 



fra hvilken der til begge Sider udgaa svagere Sidenerver, 

 flad krav et kaldes en sambladet Krone med temmelig langt Rør 



og en fra dette næsten vinkelret udstaaende Krave, 

 fleraarig kaldes en Plante, hvis Liv varer mere end to Aar; 



saadanne Planter blomstre i Reglen flere Gange. 

 Fl er folds frugt, bestaaer af flere Smaafrugter, som ere udviklale 



af en Blomst med flere, frie Støvveje, 

 fribladet, se: Blomst. 

 Frugt er den efter Befrugtningen videre udviklede Frugtknude, og 



bestaaer af 1) Frøgj emmet, der omslutter 2) Frøet efler 



Fro ene. 

 Frugtblade kaldes de Blade, som danne Støvvejen; deres Antal 



er i Reglen det samme søm Antallet af Ar. 

 Frugtbund, se: Blomst. 

 Frugtknude, se: Støvvej. 



Fru^tstilk kaldes Blomsterstilken under Frugtmodningen, 

 frynset kaldes en Plantedel, hvis Rand er delt i mange, fine 



Trevler. 

 Frøgj emme, se: Frugt. 

 Frøkappe; en Frøet tilhorende, kjødet Udvæxt, som dækker en 



større eller mindre Del af Frøskallen. 

 Frø uld kaldes de oftest lange Haar, som findes paa visse 



Planters Frø. 

 gaffelform et delt, gaffeldelt, kaldes en Plantedel, som deler 



sig i to omtrent lige lange Grene. 

 Gane, se: maskeret. 



glat; en Plantedel, som ikke er beklædt med Haar. 

 gnavet kaldes en Bladrand, som er fint, men uregelmæssig ind- 



skaaret. 

 gold Blomst, enhver Blomst, som mangler Støvvej. 

 Griffel, se: Støvvej, 

 grundnervet kaldes et Blad med flere omtrent lige kraftige 



Nerver, der udgaa fra Bladets Grund og løbe op mod Bladets 



Spids, hvor de støde sammen; ligenerve t kaldes Bladet, 



naar det er omtrent lige bredt overalt, saa at Nerverne løbe 



næsten parallele; er Bladet kjendelig bredere paa Midten, saa 



at Nerverne komme til at danne en tydelig Bue. er Bladet 



buenerve t. 

 grund s til lede kaldes de Blade, der udgaa fra Stænglens Grund, 

 iiaanddelt, haand- lappet, -fliget, -snit delt, se: delt. 

 haandn ervet kaldes et Blad med flere kraftige Nerver, der alle 



udgaa fra eet Punkt i Bladets Rand (hvor Bladstilken er fæstet j, 



hvorfra de løbe ud i forskjeflige Retninger, 

 ha ar et er en Plantedel, som bærer Haar. 

 haarformet er et langt, linieformet, tyndt og slapt Legeme. 



