266 Forklaring. 



Hageborster; Borster, som i Spidsen ere forsynede med 1 — flere 



tilbagebojede Hager eller Kroge. 

 Halvbusk; lave Buske, hos hvilke kun den nederste Del af 



Skuddene bliver træagtig og overvintrer, medens den overste 



Del forbliver urteagtig og doer bort om Vintren. 

 Halvskjærm kaldes en Klase, hvis Blomster alle naa op i samme 



Hojde, idet de nederste, først adviklede Blomster have længere 



Blomsterstilke end de overste. 

 Hanblomst, en Blomst med Stovblade, men uden Støvvej, 

 helrandet kaldes et Blad, som er uden smaa Indskjæringer i 



Randen, 

 helt kaldes et Blad uden større hidskjæringer; det modsatte af 



delt. 

 hjulformet Blad, se: sammensat, 

 hjulform et Krone, en sambladet Krone med næsten flad Krave 



og meget kort Ror. 

 hj ærteform et, en Plantedel, som er omtrent lige saa bred som 



lang, bredest ved Grunden, mod Spidsen afsmalnet, og hvis 



Grund ved en hidskjæring er delt i to afrundede Lapper. 

 Hovedrod, en Rod, som har sin Oprindelse fra Kimroden. 

 Hunblomst, en Blomst med Støvvej, men uden Stovblade. 

 Hylster, et eller flere temmehg store Højblade, som idetmindste 



for Blomstringen omslutte en Blomsterstand eller sjeldnere en 



enkelt Blomst. 

 Højblade kaldes de Blade paa en Plante, som sidde ovenfor 



Lovbladene og ere forskjellige fra disse, 

 hovlformet, et fjerdelt Blad, hvis Indskjæringer ere rettede opad 



mod Bladets Spids, 

 indrullet, et Blad, hvis Rand i en Bue bøjer indad mod Midten 



af Bladets Overside, 

 indtrykt, med en meget kort, afrundet Indskjæring i Spidsen. 

 Jordstængel, Plantens underjordiske Stængel, 

 jævn er én Plantedel, hvis Overflade er uden Ribber, Vorter, 



Pigge og lignende Fremragninger. 

 kam delt, et fjersnitdelt Blad med smalle, tætsiddende, temmelig 



stive, ensartede Afsnit, 

 kappe formet kaldes Spidsen af et Blad, hvis Rande ere saaledes 



sammenvoxede, at der dannes en hul, nedadtil aaben Kegle. 

 Kapsel, en flerfrøet Frugt med et tørt, opspringende Frøgjemme. 

 kileformet kaldes et Blad eller bladagtigt Legeme, som fra en 



bredere, afstumpet eller afrundet Spids jævnt afsmalnes mod 



Grunden. 

 Kirtelhaar, Haar med et oftest kugleformet Hoved, der udsondrer 



en Vædske; kirtelhaar et, beklædt med Kirtelhaarr. 

 Kirtler, vorteformede Fremragninger, som udsondre en Vædske; 



kirtlet, forsynet med Kirtler. 

 Kjøl, en skarpt fremspringende Kant. 



