268 Forklaring. 



Led bæl g er en Bælg, som deler sig paatværs i flere nødagtige 



Stykker. 

 Ledskiilpe er en Skulpe, som deler sig paatværs i flere nødagtige 



Stykker, 

 ligefinnet, se: s am mm en sat. 

 ligenervet, se: grnndnervet. 

 linieformet kaldes et langt, smalt Legeme med parallele eller 



næsten parallele Sider, 

 lyreform et kaldes et fjerdelt Blad, hvis Endeafsnit er meget 



større end Sideafsnittene. 

 Log kaldes et meget kort Skud, hvis Stængel, Logkagen, er 



meget kort og tyk, beklædt med tætstillede, tykke, kjodfulde 



Blade, Løgskjæl. 

 Lovblade, Plantens sædvanlige, grønne Blade; kaldes i Reglen 



simpelthen Blade, 

 maskeret, maskeform et, kaldes en sambladet, læbedannet Krone, 



som ved Grunden af Underlæben har en Indposning eller 



Pukkel, Ganen, som tillukker Indgangen til Kronroret. 

 modsatte kaldes Blade, som sidde to og to i samme Højde, et 



hver paa sin Side af Stænglen; bruges ogsaa om Blomstens 



Bladkranse, naar Bladene i en Krans sidde lige for Bladene i 



den foregaaende. 

 murske formet kaldes et Blad, som begrænses af fire rette eller 



næsten rette Linier, nemlig to kortere, som vende mod Bladets 



Grund og støde sammen under en stump Vinkel, og to længere, 



som begrænse Bladets Spids og stode sammen under en spids 



Vinkel, 

 nedliggende, en paa Jorden henstrakt, ikke rodslaaende Stængel, 

 nedløbende kaldes et Blad, fra hvis Fod der udgaa Forlængelser 



nedad Stænglen, hvorved denne bliver vinget. 

 Negl kaldes den nedre, smallere Del af et Kronblad. 

 Nerver kaldes de i Bladpladen udløbende Karstrænge; efter Ner- 

 vernes forskjellige Forløb og Forgreningsmaade kaldes Bladene 



grund-, fjer-, haand- og stjærnenervede. Nerverne 



kaldes ogsaa undertiden Ribber, som dog her er brugt i en 



anden Betydning; se: Ribbe, 

 nikkende kaldes en Stængel, Blomst eller Blomsterstand, hvis 



Axe er bøjet i en Bue, saa at Spidsen vender nedad, 

 nyreform et kaldes en Plantedel med større Bredde end Længde, 



og som i Spidsen begrænses af en udadgaaende Bue, ved 



Grunden af en afrundet Indskjæring. 

 Næb, en temmehg stiv Fremragning fra Spidsen af en Plantedel, 

 nogen kaldes en Blomst uden Bioster; bruges ogsaa i enkelte 



andre Tilfælde, f. Ex. om de kurvblomstredes Blomsterleje 



naar dette er uden Haar og Avner. 

 Nøgle, en Kvast med meget kortstilkede, tæt sammentrængte • 



Blomster. 



