Forklaring. 269 



omfattende, et siddende Blad med to Lapper eller Ører ved 

 Grunden, hvormed det helt omfatter Stænglen. 



omkringsædi g kaldes Blomsten, naar den Del af Blomsterbunden, 

 ~paa hvilken Biosteret og Svøbbladene sidde, er mere eller 

 mindre, oftest skive-, skaal- eller krukkeformet udvidet, og 

 omslutter Frugtknuden uden at voxe sammen med denne. 



omskedende kaldes et Blad, hvis nederste Del er sammenrullet 

 omkring Stænglen. 



omvendt hjærteformet, omvendt ægformet, kaldes Organer, 

 naar det som ved hjærteformet og ægformet siges om Grunden 

 nu gjælder Spidsen, og omvendt. 



opret, brganer, som ere rettede lodret opad; bruges desuden om 

 Sideorganer, som danne en meget spids Vinkel med Axen og 

 hvis Spids er rettet i Retning af Axens Spids. 



opstigende, en Plantedel, som fra Grunden af efterhaanden 

 bueformet hæver sig i Vejret. 



oval kaldes en Plantedel, som er omtrent dobbelt saa lang som 

 bred, hvis Sider ere regelmæssige Buer, og som ved Grunden 

 og i Spidsen er ens afrundet. 



over s æ di g— kaldes en Blomst, naar den Del af Blomsterbunden, 

 paa hvilken Biosteret og Støvbladene sidde, er voxet op om- 

 kring og sammen med Frugtknuden, hvorved Biosteret og 

 Svobbladene komne til at sidde ovenfor Frugtknuden; halvt 

 overs ædig er Blomsten, naar den udvidede Del af Blomster- 

 bunden ikke naaer helt op til Frugtknudens Spids. 



pigget, besat med forlænget kegleformede, spidse, stikkende 

 Legemer. 



pilform et kaldes et Blad, hvis Omrids er trekantet, og som ved 

 Grunden har en Indskjæring, som begrænses af to nedad- 

 rettede, spidse Flige. 



Plade, se: Blad og Blomst. 



Pælerod, en nedefter jævnt afsmalnet Rod, som er større og 

 kraftigere end de fra den udgaaende Sidegrene. 



Rakle er et Ax med meget ufuldstændige, enkjonnede Blomster, 

 som ikke falde af hver for sig, men Blomsterstanden falder af 

 som et Hele. 



randhaaret kaldes et Blad med udstaaende Haar i Randen. 



regelmæssig kaldes en Blomst, naar Bladene i de enkelte Kredse 

 ere ens og med ens Mellemrum. 



Ribbe kaldes en fremspringende Linie eller Kant paa en Plantedel. 



ribbet, forsynet med Ribber. 



Rodskud kaldes saadanne Skud, der ere fremkomne af Knopper, 



som ere dannede paa Rødder, 

 rosetstillede kaldes Blade, som, paa Grund af at Stængel- 

 stykkerne ere meget korte, udgaa omtrent i samme Højde, 

 men til forskjellige Sider. 



