Forklaring. 271 



Skedehinde kcaldes hos Græsser og Halvgræsser en hindeagtig 

 Fremragning paa Grænsen mellem Bladskeden og Bladpladen. 



skjoldformet, et rundagtigt, fladt, stilket Legeme, hvis Stilk er 

 fæstet indenfor Randen, henimod Midten. 



skjæghaaret kaldes en Plantedel, paa hvilken der fra et Punkt 

 eller en Linie udgaa flere, tætsiddende, temmelig lange Haar. 



skjælformet, saaledes kaldes i Almindelighed forskjellige Plante- 

 dele, som i Form og ofte ogsaa i StilHng have en vis Lighed 

 med Fiskeskjæl; bruges især om Lav- og Højblade, naar de 

 enten ere læderagtige eller noget hindeagtige; desuden som 

 Betegnelse for flade og brede Haardannelser, og andet mere. 



Skjærm, en kort Blomsterstand med stilkede Blomster, af hvilke 

 de yderste springe ud først. 



Skruekvast, en ensidig Kvast, fremkommen derved, at der stadig 

 kun udvikles een Sidegren paa hver relativ Hovedaxe, og de 

 udviklede Sidegrene staa enten alle til højre eller alle til 

 venstre i Forhold til den Åxe, de udgaa fra. Skruekvasten 

 er i Reglen sammentrængt til et ensidigt Knippe. 



Skud, en Stængel med tilhørende Blade. 



Skulpe, en 2-bladet, 2-klappet Kapsel med 2 vægstillede Frøstole ; 

 Klapperne løsne sig i Reglen nedenfra og opefter, og falde af; 

 Frøstolene bhve staaende som en Ramme omkring den hinde- 

 agtige Skillevæg. 



slyngende kaldes en Stængel, som holder sig oprejst ved blot at 

 sno sig omkring andre Gjenstande. 



Slyngtraad, et skrueformet snoet Klattreredskab. 



Slør kaldes et hindeagtigt Legeme, som hos de fleste Bregner 

 dækker over Sporehushobene saalænge de endnu ere unge. 



Smaa-Ax, Axene i et sammensat Ax. 



Smaablad, se: sammensat Blad. 



Smaafrugter kaldes de enkelte Frugter i en Flerfoldsfrugt og i 

 en Spaltefrugt; i sidste Tilfælde bruges her dog Betegnelsen 

 Delfrugter. 



Smaaskjærme, de enkelte Skjærme i en sammensat Skjærm. 



Smaasvob, Dækbladene eller Svøbet ved Grunden af Blomsterne 

 i en Smaaskjærm. 



snitdelt, se: delt. 



spadeformet kaldes et fladt Legeme, som fra en lang, smal 

 Grund jævnt udvider sig i en but eller afrundet øvre Del. 



Spaltefrugt kaldes en Frugt, som er fremkommen af een Støvvej, 

 og som ved Frugtmodningen deler sig i flere nødlignende 

 Stykker, Delfrugter, ogsaa kaldet Smaafrugter. 



spidst kaldes et Legeme, som ender i en kort af en spids Vinkel 

 begrænset Spidse. 



spid stakket, se: takket. 



spindelvævsagtig haaret eller spindelvævshaaret kaldes en 

 Plantedel, som er beklædt med meget lange, line, mellem 



