272 Forklaring. 



liveranclre indfiltrede Haar, som lobe fra Spidsen af den ene 

 Ujævnhed til den anden. 



Spore, en oftest valse-, kegle- eller sækformet, i Reglen hul Ud- 

 vidning eller Udposning paa Biosteret. 



Sporer kaldes de een- eller faacellede Formeringsorganer hos de 

 blomsterløse Planter. 



spredte kaldes Bladene, naar de alle sidde i forskjellig Højde paa 

 Stænglen o: hvert Stængelstykke bærer kun eet Blad. 



spydform et kaldes et Blad eller bladagtigt Legeme, fra hvis 

 Grund der udgaaer 2 større, spidse Flige (en til hver Side), som 

 danne en omtrent ret Vinkel med Bladets Midtlinie. 



Stak, en børsteformet, ofte stiv og stikkende Forlængelse fra 

 Spidsen eller Ryggen af et Blad; findes især paa Græsblomsternes 

 Dækblade. 



stedsegrøn kaldes en Plante, som beholder sine grønne Blade 

 om Vinteren. 



Stenfrugt, en oftest 1-frøet, uopspringende Frugt, hvis Frøgjemme 

 bestaaer af et ydre kjødet og et indre benhaardt Lag. 



stivhaaret, beklædt med stive, udstaaende Haar. 



Stjærnehaar, tlergrenede Haar, hvis Grene fra et Punkt straale 

 ud til alle Sider. 



stjærnenervet kaldes et Blad med flere kraftige Nerver, der alle 

 udgaa fra et Punkt indenfor Bladranden. 



Storskjærm kaldes en af flere Skjærme, Smaaskjærme, sam- 

 mensat Skjærm. 



Storsvøb, Dækbladene eller Svøbet ved Grunden af Smaa- 

 skjærmenes Stilke i en Storskjærm. 



Stængel blade kaldes, i Modsætning til Grundblade, de Løvblade, 

 som sidde paa den forlængede, overjordiske Stængel. 



Stængelstykke (eller Stængelled) kaldes det Stykke af Stænglen, 

 som ligger mellem to paa hinanden følgende Blade, Bladpar 

 eller Bladkranse, alt eftersom Bladene ere spredte, modsatte 

 eller kransstillede. 



Støvblade kaldes den tredie af en fuldstændig Blomsts Blad- 

 former; et Støvblad bestaaer af et oftest traadformet eller 

 hnieformet Legeme, Støvtraaden, som i Spidsen bærer en 

 Støvknap, der bestaaer af 2, i Reglen 2-rummede Støv- 

 sække, som indeslutte Støvkornene; den øverste Del af 

 Støvtraaden, som forbinder Støvsækkene med hinanden, kaldes 

 Knapbaandet. 



Støvvejen er dannet af eet eller flere Blade. Frugt blade, den 

 fjerde og inderste af en fuldstændig Blomsts Bladformer. En 

 Støvvej bestaaer i Reglen af en nederste, udvidet, Æggene 

 indesluttende Del, Frugtknuden, der opefter afsmalnes i en 

 tyndere Del, Griflen, som i Spidsen bærer et eller flere Ar, 

 der ere haarede eller klæbrige, saa at de kunne fastholde Støv- 



