274 Forklaring. 



Trevlerod, et Knippe af omtrent lige kraftige, i Reglen kun lidet 

 grenede Rodder. 



trindt kaldes et Legeme, hvis Tværsnit er kredsrnndt. 



tueformet kaldes en Plante med rigt forgrenet Jordstængel, hvis 

 Grene ere tæt sammentrængte, og fra hvilken der udgaaer tal- 

 rige overjordiske, i Reglen ugrenede Stængler. 



tvebo kaldes en Planteart med enkjonnede Blomster, naar Han- 

 blomsterne findes paa et, fiunblomsterne paa et andet Individ. 



vekjønnet, en Blomst, i hvilken der findes baade S tovblade 

 og Støvvej. 



Udløbere, lange, under- eller overjordiske, krybende eller idet- 

 mindste i Spidsen tilsidst rodslaaende Skud. 



udrandet kaldes en Plantedel, som i sin iøvrigt afrundede eller 

 butte Spids har en svag Indskjæring. 



uldhaaret, beklædt med lange, bløde, i Reglen krusede og mellem 

 hverandre indviklede Haar. 



uligefinnet, se: sammensat. 



Underbæger kaldes i en omkring- (og over-) sædig Blomst den 

 udvidede Del af Blomsterbunden, som bærer Biosteret og Støv- 

 bladene 



iyidjexsjeiij£_kaldes en Blomst, hvis Blomsterbund ikke er udvidet 

 og hvis Bioster og Støvblade derfor sidde umiddelbart nedenfor 

 Støvvejen. 



uregelmæssig er en Blomst, naar Bladene i hver enkelt Kreds 

 ikke alle have samme Form og Størrelse. 



Urt, urteagtig, kaldes en Plante, hvis overjordiske Dele ere saa 

 bløde og saftige, at de ikke kunne overvintre, men dø bort 

 om Efleraaret. Bruges ogsaa om enkelte Plantedele. 



Vedtorn, Torne, som staa i Forbindelse med Stænglens Ved; de 

 ere i Reglen omdannede Grene, sjeldnere omdannede Blade. 



vinget kaldes et Legeme, som er forsynet med en flad, bladagtig 

 Rand. 



vægstillet er en Ægstol, som sidder paa Indersiden af Frugt- 

 knudens Ydervæg. 



Yderbæger kaldes en Kreds af Højblade, som hos nogle Planter 

 sidde umiddelbart nedenfor det egentlige Bæger. 



Æg kaldes de Smaalegemer, som findes i Frugtknuden, og som 

 efter at være blevne befrugtede af Støvkornene udvikle sig til 

 Frø. De ere ved en kort Stilk, Ægstrængen, fæstede til ofte 

 noget fremspringende Steder, Frugtbladenes sammenvoxede 

 Rande, som kaldes Ægst olene. 



ægformet kaldes en Plantedel, som er omtrent dobbelt saa lang 

 som bred og som har sin største Bredde nedenfor Midten; 

 Grunden er afrundet, Spidsen begrænset af en Vinkel. 



øret kaldes et Blad, som ved sin Grund har to udstaaende, af- 

 rundede Afsnit. 



