NEW YORK 



wtanical 

 I. Inledning. <^Aki}EN 



Dland de många olika discipliner, som tillhöra botanikens 

 vidsträckta område, är växtgeografien icke den minst 

 vigtiga. Den är en skapelse af vårt århundrade, ty den 

 grundlades i början af seklet af ScHOuw och Alexander 

 v. HmiBOLDT. Den har ej heller sedan någonsin saknat ihär- 

 diga och talangfulla bearbetare; några af dess största 

 namn, en De Candolle, en Hooker äro tillika namnen 

 på några af den botaniska vetenskapens mästare. 



Om den emellertid detta oaktadt ännu ej hunnit sär- 

 delesj långt i sin utveckling, så ligger orsaken dertill 

 delvis i ämnets oerhörda omfång, men den ligger också i 

 det otillfredsställande skick, hvari den speciella botaniken 

 befinner sig. Jag behöfver här endast erinra om det olika 

 sätt, hvarpå artbegreppet uppfattas af olika forskare, om 

 den verkliga namnförbistring, som herrskar på detta om- 

 råde, om den fragmentariska kännedom, vi ega om den 

 extra-europeiska floran, för att antyda några af de svå- 

 righeter, som möta vid växtgeografiska undersökningar 

 och som ofta måste göra deras resultater osäkra. 



En af de svåraste, men kanske också den vigtigaste 

 och intressantaste fråga, med hvilken växtgeografien för 

 närvarande sysselsätter sig, är frågan om växternas ur- 

 sprungliga hemland. Ar hvarje art skapad på en punkt 

 af jorden, hvarifrån den sedan utbredt sig, eller har den 

 genom en särskild skapelseakt uppstått på hvarje del af 

 jorden, der den förekommer? Har, med ett ord, arten ett 



1 



