(136) 15 



Bosznián, Horvátországon, Isz- 

 trián, Krajnán át beterjed az 

 appenini félszigetre Nápolyig. 

 Hog3' valamennyi aclat helyes-e, 

 e helyen nem hirálom, de azt 

 hiszem, hogy a PedicuJaris su- 

 mana-nak tartott növény egy 

 része a /-'. Harqtiefli-iiák ro- 

 kon fajához vagy alfajához tar- 

 tozik, melynek csészéje nem 

 hasadt, hanem ép, harang- 

 alakú, röviden ötfogú.*) 



Ez az eltérő faj már évekkel 

 ezelőtt felköltötte figyelmemet, 

 midőn a sarajevói múzeum né- 

 hány kritikus PediciiJarisát ha- 

 tái'oztam ; az erre vonatkozó 

 megjegyzéseim e múzeum her- 

 bariumjában vannak letéve, s 

 csak helyeselhetem Maly el- 

 járását, aki most,, midőn ez el- 

 térő fajnak földrajzi elterjedé- 

 sét ismerjük, az úgy látszik 

 keletibb s délibb elterjedésú 

 fajnak nevet adott. 



will ich hier nicht jji'üfen. ich 

 glaube aber, dass ein Teil dieser 

 Peel, i(.S'iwmnaj> zu jener ver- 

 wandten Art oder Unterart ge- 

 hört, welche einen ungespal- 

 tenen, ganzrandigen, glocken- 

 förmigen, kurz fünfzähnigen 

 Kelch besitzt.*) 



Diese abweichende Art ist 

 mir schon vor Jahren autge- 

 fallen, als ich einige kritische 

 Pediciilaris Arten des Landes- 

 museum's in »Sarajevo zur De- 

 termination erhielt ; meine dies- 

 bezüglichen Notizen sind im 

 Herbarium der gen. Anstalt 

 niedergelegt und ich kann jetzt, 

 als der ^'^erbreitungsbezirk die- 

 ser neuen Art genauer bekannt 

 geworden ist, das A^orgehen 

 Herrn Karl Mal y's nur billigen, 

 der diese südlicher und öst- 

 licher verbreitete Art von P. 

 Hacquetii als Art mit dem 

 Namen P. Hoermanniana ab- 

 trennt. 



Maly erwähnt diese Art u. 

 A. auch aus Bosnien und aus 

 Istrien (\liQ Maggiore) ; schon 

 pflanzengeographisehe Gründe 

 sprachen also dafür, dass diese 

 Art auch in den croatischen 

 Hochgebirgen nicht fehlen 

 dürfte. 



Diese A'ermutung wurde zur 

 Gewissheit, als ich die von mir 

 auf den Bergen Snezuik und 

 Risnyák gesammelte Pflanzen 

 determinierte. Diese haben einen 

 geschlossenen, glockenförmigen 



*) A Kárpáti növény Simonkai (Die Karpatheu-Pflauze ist nach Simk.) 

 (0. B. Z. 1888 221—225) szerint = F. carpatica -Akdrae ; az új uomeukl. 

 .szabálj'ok szerint - . P. transsilvanica Schur. 



Maly többek között Boszniá- 

 ból s Isztriából (Monte Maggio- 

 reról) közli e növénj^t, tehát 

 már növényföldrajzi okok is 

 valószínűvé tették, hogy a hor- 

 vát havasok növényének is P. 

 Hoermanniaiia-iiBk kell lennie. 



Ezen gyanúm bebizonyoso- 

 dott, midőn a horvát (Sneznik 

 és Risnyákhegyi) növényt meg- 

 határoztam. Ennek zárt csövű, 

 harangalakú csészéje van, te- 

 hát nem lehet P. «sumana Spr.» 



