(126) 5 



foJia S. N. K,, Cyprijjedilum, 

 Hieracium hifidum Kit. és pal- 

 lescens W. K., Cerastiiim di- 

 naricnm Beck et Szysz. forma : 

 velebificum^\ Crepis Jacqnlni 

 Tausch, Pidsatüla alpína (L.), 

 Carduus Carduelis (W, K.), Koe- 

 leria eriostachya Panő., The- 

 sium Parnassi DC, Pedieula- 

 ris rostrato capitata Cn., As- 

 traniia croatica Tomm., Jímcus 

 monanthus Jacqu, AlchemiUa 

 Hoppeana Rb. var. vélehitica 

 BoR}!., Campanula thyrsoidea 

 L. stl).) feltűnt egy párnaalakú, 

 arasznyi magasságú gyepeket 

 alkotó, halványzöld levelű Saxí- 

 fraga, melyet a helyszínén fel 

 nem ismerve, azonnal sejtet- 

 tük, hogy valami érdekes do- 

 log lehet. 



Meghatározása alkalmával ki- 

 tűnt, hogy a legel(3bb a herce- 

 govinál havasokról ismertetett 

 Sa.rifrar/a prenja BECK-et ta- 

 láltuk meg, mely rokonától, a 

 S. sedoides L.-től több lénye- 

 ges bélyegében tér el (1. Mur- 

 BECK, Beitr. z. FI. von Sűd- 

 bosn. u. d. Herceg. 12o. o.). 

 Földrajzi elterjedésére vonat- 

 kozó adatokat keresve kitűnt, 

 hogy Beck későbben (FI. von 

 Sűdbosn. VIII. p. 42) a Malo- 

 van hegyről is közli e növényt 

 egy példa alapján, melyet 

 lS69-ben Maly talált e he- 

 gyen. Mivel a Malovan hegy 

 nyugoti lejtőjének legnagyobb 

 része Dalmácziában fekszik, ez 

 alkalommal szűkségesnek tar- 

 tottam megállapítani, hogy a 

 Sa:rifj-a</a prenja Beck e heg}" 

 keleti lejtőjén, tehát horvát te- 

 rületen is előfordul. 



tiefen aber lockeren l^ölstern 

 zwischen vielen schönen und 

 seltenen Pflanzen (Aipuileyia 

 Kitaihelil Schott, Crepis Kitai- 

 helii Froi:e., SoldaneJla p/jrolae- 

 folia 8. N. K., CypripedilMm, 

 Hieraeium hißdum u. paVescens. 

 Cerastium dinaricum Beck u. 

 Szysz. forma : velebitica*) Crepis 

 Jacqaini,Pulsatilla. alpina^ Car- 

 duus Carduelis^ Koeleria erio- 

 stachya Pano., Thesium Parnassi 

 A. DC., Pedicidaris rostrato-ca- 

 pritaia Cr. Juncus monanthus 

 JAr.Qu., AlchemiUa Hoppeana 

 Rb. var. vélehitica Borb.. Cam- 

 panida thyrsoidea L. Astrantia 

 croatica Tomm. etc.) breit machte. 

 Da wir sie nicht sofort erkann- 

 ten, vermuteten wir, dass es 

 sich um etwas Interessantes 

 handle. Gelegentlich der Deter- 

 mination stellte es sich heraus, 

 dass wir die zuerst von den 

 hercegovinischen Hochalpen be- 

 kannt gewordene S'axifraya 

 prenja Beck gefunden hatten, 

 welche von der ihr zunächst 

 verwandten S. sedoides L. durch 

 durchgreifende Unterschiede 

 abweicht (vgl. auch ^Iurbeck, 

 Beitr. p. 123). Als ich dann die 

 Literaturangaben über die Ver- 

 breitung dieser Art verglich, 

 fand ich, dass Beck in einem 

 später erschienenen Teile seiner 

 Flora von Südbosn. (VIII. p. 42) 

 diese Art nach einem Exemplar, 

 welches Maly schon i. J. 1869 

 gesammelt hatte, auch für den 

 Berg ^lalovan angibt 



Da nun der grössere Teil des 

 Westabhanges dieses Berges in 

 Dalraatien liegt, kann ich nun 

 constatieren, dass sich diese 



*) a typo differt caulibus superne glandulosis 



