lett csoportosan tenyésző körisfák s a Tápé pusztán 

 még most is nag^y számmal képviselt nyírfák talán azon 

 kiirtott erdők képviselői, melyek régente ezen \-iclékek 

 kedvezőbb ég^hajlatának ki nem pótolt tényezői \alának. 

 A homokbuckák növényélete majdnem túlnyomó- 

 lag az egynyári rozsnokfélék formátiójához tartozik. Itt 

 tenyésznek a Corispernmniok.^ Coitanrea 'rarsclieri Ken}.. 

 Tragopogon Jloccüsiís íf. /v"., Tribuliis oric7ifalis Kcrncr. 

 Kocliia arc II ária RcJi., Secalc fragilc ]\[. B.^ Cyfiaus hi- 

 florus ]V. K. Kecel mellett az árvaleány-haj formatiója 

 is előfordul, de nagy részben az előbbi formátióhoz so- 

 rolható. Hasonló formátiók észlelhetők Tápé pusztán. 

 P'öldvár mellett csekély elterjedéssel a Pollinia. (éles- 

 mosó fcnycr. Andropagon Grxí/iis) formatiója van képvi- 

 selve. A lőszhalmok mezőinek előbb emlitott tagjai pedig 

 csak részben tartoznak ide. 



Ez azon vidék, mely Kalocsát központul birva, 

 Dunán innen Harta-, Akasztó-, Kecel-. Császártciltés, Nád- 

 udvar-, Hajós-, üusnok- ésFajszig terjed. Dunán túl pedig 

 ]• ökhár nagy kiterjedésű határát. Bölcske, Kőmlőd s 

 Madocsa falvakat, Píiksot Tápé pusztával s részben 

 Faddot és Tolnát foglalja magában. Gyönyörű vidék ez, 

 melyet a szorgalom idővel paradicsommá teend ; rend- 

 kivül érdekes azon változatos növényélet miatt, melybe 

 azt a természet pazar bőséggel öltöztette ; nagyszerű 

 mind az észak és dél felé végtelenül kiterjedő sikság" 

 tekintetében, mind a méltóságteljesen áthaladó Duna 

 óriási hatalmílban s nagyszerű végtelen homokja, saját- 

 szerű erdői s termékeny lőszhalmai miatt. Adja az Kg, 

 hogy a merre a most még meg nem fékezett pusztai ho- 

 mok kavarg. a hol n^ég a Duna kiszabadidt viztömegei 

 hevernek, ott rövid idő alatt a magyar szorgalom dia- 

 dala üljön ünnepet s gyümölcsöző rónáival boldogítsa 

 a hazát s nemzetet. 



Al. L. Növénytenyészete. 



